# Euroopa Liidu C 212/2015

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 212 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide27. juuni 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 212

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide27. juuni 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 212/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7582 – Goldman Sachs Group / Altarea / Pascal Défense) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2015/C 212/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7582 – Goldman Sachs Group / Altarea / Pascal Défense) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 212/02 | Euro vahetuskurss | 2 |
| 2015/C 212/03 | Arvamus, mille konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas 28. aprilli 2015. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit AT.39964 – Air France-KLM / Alitalia / Delta (SkyTeam) – Referentliikmesriik: Läti | 3 |
| 2015/C 212/04 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne – Air France / KLM / Alitalia / Delta (AT.39964) | 4 |
| 2015/C 212/05 | Komisjoni otsuse kokkuvõte, 12. mai 2015, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 kohase menetluse kohta (Juhtum AT.39964 – Air France / KLM / Alitalia / Delta) (teatavaks tehtud numbri C(2015) 3125 all) | 5 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2015/C 212/02

Euro vahetuskurss

2

2015/C 212/03

Arvamus, mille konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas 28. aprilli 2015. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit AT.39964 – Air France-KLM / Alitalia / Delta (SkyTeam) – Referentliikmesriik: Läti

3

2015/C 212/04

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne – Air France / KLM / Alitalia / Delta (AT.39964)

4

2015/C 212/05

Komisjoni otsuse kokkuvõte, 12. mai 2015, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 kohase menetluse kohta (Juhtum AT.39964 – Air France / KLM / Alitalia / Delta) (teatavaks tehtud numbri C(2015) 3125 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 3125 all)

5

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 212/06 | Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta | 8 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 212/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 9 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2015/C 212/06

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

8

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2015/C 212/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

9

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2015/C 212/08 | Teate (dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist pärit kõrge väsimustugevusega terasest betooni sarrusvarraste impordi suhtes) parandused ( ELT C 143, 30.4.2015 ) | 13 |

Parandused

2015/C 212/08

Teate (dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist pärit kõrge väsimustugevusega terasest betooni sarrusvarraste impordi suhtes) parandused ( ELT C 143, 30.4.2015 )

13

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 27.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 212/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.7582 – Goldman Sachs Group / Altarea / Pascal Défense)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 212/01)

17. aprillil 2015 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7582 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7582 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 27.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 212/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 212/2

---

Euro vahetuskurss (1)

26. juuni 2015

(2015/C 212/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1202 |
| JPY | Jaapani jeen | 138,58 |
| DKK | Taani kroon | 7,4608 |
| GBP | Inglise nael | 0,71230 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,2641 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0447 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,7730 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,230 |
| HUF | Ungari forint | 312,66 |
| PLN | Poola zlott | 4,1757 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4575 |
| TRY | Türgi liir | 2,9848 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4631 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3851 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6842 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6347 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5100 |
| KRW | Korea vonn | 1 258,49 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,6412 |
| CNY | Hiina jüaan | 6,9553 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5875 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 925,51 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,2416 |
| PHP | Filipiini peeso | 50,510 |
| RUB | Vene rubla | 61,8070 |
| THB | Tai baat | 37,868 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,5157 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,4219 |
| INR | India ruupia | 71,2458 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1202

JPY

Jaapani jeen

138,58

DKK

Taani kroon

7,4608

GBP

Inglise nael

0,71230

SEK

Rootsi kroon

9,2641

CHF

Šveitsi frank

1,0447

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,7730

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,230

HUF

Ungari forint

312,66

PLN

Poola zlott

4,1757

RON

Rumeenia leu

4,4575

TRY

Türgi liir

2,9848

AUD

Austraalia dollar

1,4631

CAD

Kanada dollar

1,3851

HKD

Hongkongi dollar

8,6842

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6347

SGD

Singapuri dollar

1,5100

KRW

Korea vonn

1 258,49

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,6412

CNY

Hiina jüaan

6,9553

HRK

Horvaatia kuna

7,5875

IDR

Indoneesia ruupia

14 925,51

MYR

Malaisia ringit

4,2416

PHP

Filipiini peeso

50,510

RUB

Vene rubla

61,8070

THB

Tai baat

37,868

BRL

Brasiilia reaal

3,5157

MXN

Mehhiko peeso

17,4219

INR

India ruupia

71,2458

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 27.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 212/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 212/3

---

Arvamus, mille konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas 28. aprilli 2015. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit AT.39964 – Air France-KLM / Alitalia / Delta („SkyTeam”)

Referentliikmesriik: Läti

(2015/C 212/03)

| 1. | Nõuandekomitee jagab hinnangut, mille komisjon esitas nõuandekomiteele 16. aprillil 2015 oma otsuse eelnõus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõikele 1. Kõik liikmesriigid on poolt. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee jagab hinnangut, mille komisjon esitas nõuandekomiteele 16. aprillil 2015 oma otsuse eelnõus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõikele 1. Kõik liikmesriigid on poolt.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et menetluse võib lõpetada määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohase otsusega. Enamik liikmesriike on poolt. Vähemus jääb erapooletuks. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et menetluse võib lõpetada määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohase otsusega. Enamik liikmesriike on poolt. Vähemus jääb erapooletuks.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtjate Air France, KLM, Alitalia ja Delta pakutud kohustused on sobivad, vajalikud ja proportsionaalsed. Enamik liikmesriike on poolt. Vähemus jääb erapooletuks. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtjate Air France, KLM, Alitalia ja Delta pakutud kohustused on sobivad, vajalikud ja proportsionaalsed. Enamik liikmesriike on poolt. Vähemus jääb erapooletuks.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et arvestades ettevõtjate Air France, KLM, Alitalia ja Delta pakutud kohustusi ei ole komisjonil menetluse jätkamiseks enam alust, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 2 kohaldamist. Enamik liikmesriike on poolt. Vähemus jääb erapooletuks. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et arvestades ettevõtjate Air France, KLM, Alitalia ja Delta pakutud kohustusi ei ole komisjonil menetluse jätkamiseks enam alust, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 2 kohaldamist. Enamik liikmesriike on poolt. Vähemus jääb erapooletuks.

| 5. | Nõuandekomitee palub komisjonil võtta arvesse muid arutelu käigus tõstatatud küsimusi. Mõned liikmesriigid teevad ettepaneku, et komisjon vaataks läbi otsuse eelnõu punkti 42. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee palub komisjonil võtta arvesse muid arutelu käigus tõstatatud küsimusi. Mõned liikmesriigid teevad ettepaneku, et komisjon vaataks läbi otsuse eelnõu punkti 42.

| 6. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. Kõik liikmesriigid on poolt. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. Kõik liikmesriigid on poolt.

---

| 27.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 212/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 212/4

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (1)

Air France / KLM / Alitalia / Delta

(AT.39964)

(2015/C 212/04)

| (1) | Käesolev juhtum puudutab Atlandi-ülese ühisettevõtte lepingut (edaspidi „TAJV leping”), mille on sõlminud ettevõtjad Société Air France, Alitalia Società Aerea Italiana SpA, Delta Air Lines Inc. ja Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV (edaspidi „osalised”) seoses tulusid/kulusid jagava ühisettevõtte loomisega, mis muu hulgas hõlmab kõiki osaliste poolt osutatavaid reisijate lennutranspordi teenuseid Euroopa ja Põhja-Ameerika vahelistel liinidel (2). TAJV lepinguga on ette nähtud osaliste ulatuslik koostöö nii hinna, läbilaskevõime, lennuplaanide kui ka tulu haldamise koordineerimise valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Käesolev juhtum puudutab Atlandi-ülese ühisettevõtte lepingut (edaspidi „TAJV leping”), mille on sõlminud ettevõtjad Société Air France, Alitalia Società Aerea Italiana SpA, Delta Air Lines Inc. ja Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV (edaspidi „osalised”) seoses tulusid/kulusid jagava ühisettevõtte loomisega, mis muu hulgas hõlmab kõiki osaliste poolt osutatavaid reisijate lennutranspordi teenuseid Euroopa ja Põhja-Ameerika vahelistel liinidel (2). TAJV lepinguga on ette nähtud osaliste ulatuslik koostöö nii hinna, läbilaskevõime, lennuplaanide kui ka tulu haldamise koordineerimise valdkonnas.

| (2) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) alustas 23. jaanuaril 2012 menetlust, et võtta seoses TAJV lepinguga vastu määruse (EÜ) nr 1/2003 (3) III peatüki kohane otsus. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) alustas 23. jaanuaril 2012 menetlust, et võtta seoses TAJV lepinguga vastu määruse (EÜ) nr 1/2003 (3) III peatüki kohane otsus.

| (3) | 26. septembril 2014 võttis komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõikele 1 vastu esialgse hinnangu (edaspidi „esialgne hinnang”), milles väljendati komisjoni kahtlusi, kas TAJV leping on kooskõlas aluslepingu artikliga 101, eelkõige seoses liini Pariis – New York kasutavate premium-klassi reisijate turuga ning liini Amsterdam – New York ja liini Rooma – New York kasutavate premium-klassi reisijate ja muude reisijate turuga. |
| --- | --- |

(3)

26. septembril 2014 võttis komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõikele 1 vastu esialgse hinnangu (edaspidi „esialgne hinnang”), milles väljendati komisjoni kahtlusi, kas TAJV leping on kooskõlas aluslepingu artikliga 101, eelkõige seoses liini Pariis – New York kasutavate premium-klassi reisijate turuga ning liini Amsterdam – New York ja liini Rooma – New York kasutavate premium-klassi reisijate ja muude reisijate turuga.

| (4) | 3. oktoobril 2014 pakkusid osalised komisjonile välja kohustused, et lahendada esialgses hinnangus kindlaks määratud probleemid. 23. oktoobril 2014 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohase teatise, (4) milles esitati juhtumi ja pakutud kohustuste kokkuvõte ning kutsuti huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama kõnealuste kohustuste kohta märkusi. |
| --- | --- |

(4)

3. oktoobril 2014 pakkusid osalised komisjonile välja kohustused, et lahendada esialgses hinnangus kindlaks määratud probleemid. 23. oktoobril 2014 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohase teatise, (4) milles esitati juhtumi ja pakutud kohustuste kokkuvõte ning kutsuti huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama kõnealuste kohustuste kohta märkusi.

| (5) | 8. detsembril 2014 saatis komisjon osalistele kolmandate isikute tehtud märkuste mittekonfidentsiaalsed versioonid. Osalised esitasid 23. veebruaril 2015 muudetud kohustused (edaspidi „lõplikud kohustused”). |
| --- | --- |

(5)

8. detsembril 2014 saatis komisjon osalistele kolmandate isikute tehtud märkuste mittekonfidentsiaalsed versioonid. Osalised esitasid 23. veebruaril 2015 muudetud kohustused (edaspidi „lõplikud kohustused”).

| (6) | Otsuse eelnõuga muudetakse lõplikud kohustused osaliste jaoks õiguslikult siduvaks ja jõutakse kõnealuste kohustuste põhjal järeldusele, et komisjonil ei ole enam põhjust meetmeid võtta ja seetõttu tuleks asjaomase juhtumi menetlemine lõpetada. |
| --- | --- |

(6)

Otsuse eelnõuga muudetakse lõplikud kohustused osaliste jaoks õiguslikult siduvaks ja jõutakse kõnealuste kohustuste põhjal järeldusele, et komisjonil ei ole enam põhjust meetmeid võtta ja seetõttu tuleks asjaomase juhtumi menetlemine lõpetada.

| (7) | Kuna ükski menetlusosaline ei ole mulle mingeid taotlusi ega kaebusi esitanud (5), olen seisukohal, et kõnealuse juhtumi puhul on olnud kõigile osalistele tagatud menetlusõiguste tõhus kasutamine. |
| --- | --- |

(7)

Kuna ükski menetlusosaline ei ole mulle mingeid taotlusi ega kaebusi esitanud (5), olen seisukohal, et kõnealuse juhtumi puhul on olnud kõigile osalistele tagatud menetlusõiguste tõhus kasutamine.

Brüssel, 30. aprill 2015

Joos STRAGIER

---

(1)  Vastavalt Euroopa Komisjoni presidendi 13. oktoobri 2011. aasta otsuse 2011/695/EL (ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesannete ja pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes (ELT L 275, 20.10.2011, lk 29) (edaspidi „otsus 2011/695/EL”) artiklitele 16 ja 17.

1

(2)  Mehhiko, Ameerika Ühendriigid ja Kanada.

2

(3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2003, 16. detsember 2002, asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1) (edaspidi „määrus (EÜ) nr 1/2003”).

3

(4)  ELT C 376, 23.10.2014, lk 12.

4

(5)  Vastavalt otsuse 2011/695/EL artikli 15 lõikele 1 võivad menetlusosalised, kes teevad määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 kohaselt ettepaneku kohustuste võtmiseks, pöörduda igal ajal ärakuulamise eest vastutava ametniku poole, et tagada oma menetlusõiguste tõhus kasutamine.

5

---

| 27.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 212/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 212/5

---

Komisjoni otsuse kokkuvõte,

12. mai 2015,

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 kohase menetluse kohta

(Juhtum AT.39964 – Air France / KLM / Alitalia / Delta)

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 3125 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2015/C 212/05)

Komisjon võttis 12. mail 2015 vastu otsuse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 kohase menetluse kohta. Kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003
   (1)
  artikliga 30 avaldab komisjon osaliste nimed ja otsuse põhilise sisu, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi.

Sissejuhatus

| (1) | Otsusega tehakse õiguslikult siduvaks ettevõtjate Société Air France (edaspidi „AF”), Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV (edaspidi „KLM”), Alitalia Società Aerea Italiana SpA (edaspidi „AZ”) ja Delta Air Lines Inc. (edaspidi „Delta”) (edaspidi koos „osalised”) võetud kohustused vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklile 9 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 101 sätestatud menetluse raames. Käesolev otsus käsitleb osaliste vahel tulusid/kulusid jagava ühisettevõtte loomisega seoses sõlmitud Atlandi-ülese ühisettevõtte (Transatlantic Joint Venture) lepingut (edaspidi „TAJV leping”), mis muu hulgas hõlmab kõiki osaliste osutatavaid reisijate lennutransporditeenuseid Euroopa ja Põhja-Ameerika vahelistel liinidel (edaspidi „Atlandi-ülesed liinid”). |
| --- | --- |

(1)

Otsusega tehakse õiguslikult siduvaks ettevõtjate Société Air France (edaspidi „AF”), Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV (edaspidi „KLM”), Alitalia Società Aerea Italiana SpA (edaspidi „AZ”) ja Delta Air Lines Inc. (edaspidi „Delta”) (edaspidi koos „osalised”) võetud kohustused vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklile 9 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 101 sätestatud menetluse raames. Käesolev otsus käsitleb osaliste vahel tulusid/kulusid jagava ühisettevõtte loomisega seoses sõlmitud Atlandi-ülese ühisettevõtte (Transatlantic Joint Venture) lepingut (edaspidi „TAJV leping”), mis muu hulgas hõlmab kõiki osaliste osutatavaid reisijate lennutransporditeenuseid Euroopa ja Põhja-Ameerika vahelistel liinidel (edaspidi „Atlandi-ülesed liinid”).

Menetlus

| (2) | Komisjon alustas 23. jaanuaril 2012 ametlikku monopolidevastast menetlust, et võtta vastu otsus vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 III peatükile. 26. septembril 2014 võttis komisjon vastu esialgse hinnangu (edaspidi „esialgne hinnang”), milles väljendati komisjoni kahtlusi seoses konkurentsiga premium-klassi turul liinil Pariis – New York, premium-klassi turul ja muudel turgudel liinil Amsterdam – New York ning premium-klassi turul ja muudel turgudel liinil Rooma – New York (edaspidi „probleemsed liinid”) (2). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon alustas 23. jaanuaril 2012 ametlikku monopolidevastast menetlust, et võtta vastu otsus vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 III peatükile. 26. septembril 2014 võttis komisjon vastu esialgse hinnangu (edaspidi „esialgne hinnang”), milles väljendati komisjoni kahtlusi seoses konkurentsiga premium-klassi turul liinil Pariis – New York, premium-klassi turul ja muudel turgudel liinil Amsterdam – New York ning premium-klassi turul ja muudel turgudel liinil Rooma – New York (edaspidi „probleemsed liinid”) (2).

| (3) | 3. oktoobril 2014 pakkusid osalised välja kohustused, et kõrvaldada komisjoni esialgsed kahtlused. 23. oktoobril 2014 avaldati Euroopa Liidu Teatajas määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis, milles esitati juhtumi ja väljapakutud kohustuste kokkuvõte ning kutsuti huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama märkusi (edaspidi „turutesti käsitlev teatis”). Pärast kolmandatelt isikutelt saadud märkusi esitasid osalised 4. mail 2015 lõplike kohustuste allkirjastatud versiooni. |
| --- | --- |

(3)

3. oktoobril 2014 pakkusid osalised välja kohustused, et kõrvaldada komisjoni esialgsed kahtlused. 23. oktoobril 2014 avaldati Euroopa Liidu Teatajas määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis, milles esitati juhtumi ja väljapakutud kohustuste kokkuvõte ning kutsuti huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama märkusi (edaspidi „turutesti käsitlev teatis”). Pärast kolmandatelt isikutelt saadud märkusi esitasid osalised 4. mail 2015 lõplike kohustuste allkirjastatud versiooni.

| (4) | 28. aprillil 2015 konsulteeriti konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomiteega, kes esitas pooldava arvamuse. Ärakuulamise eest vastutav ametnik esitas 30. aprillil 2015 lõpparuande. |
| --- | --- |

(4)

28. aprillil 2015 konsulteeriti konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomiteega, kes esitas pooldava arvamuse. Ärakuulamise eest vastutav ametnik esitas 30. aprillil 2015 lõpparuande.

Esialgses hinnangus esitatud kahtlused

Aluslepingu artikli 101 lõigete 1 ja 3 kohane hinnang

| (5) | 26. septembri 2014. aasta esialgses hinnangus väljendas komisjon esmaseid kahtlusi, mille kohaselt osalised võisid piirata konkurentsi premium-klassi turul liinil Pariis – New York ning premium-klassi turul ja muudel turgudel liinil Amsterdam – New York ja liinil Rooma – New York nii eesmärgi kui ka mõju osas TAJV lepingu kohaselt tehtava koostöö kaudu. |
| --- | --- |

(5)

26. septembri 2014. aasta esialgses hinnangus väljendas komisjon esmaseid kahtlusi, mille kohaselt osalised võisid piirata konkurentsi premium-klassi turul liinil Pariis – New York ning premium-klassi turul ja muudel turgudel liinil Amsterdam – New York ja liinil Rooma – New York nii eesmärgi kui ka mõju osas TAJV lepingu kohaselt tehtava koostöö kaudu.

| (6) | Komisjon jõudis esialgses hinnangus esmasele järeldusele, et TAJV lepingul on konkurentsivastane eesmärk, kuna selles nähakse ette osaliste ulatuslik koostöö kõikide lennuliinidevahelist konkurentsi iseloomustavate põhinäitajate puhul, kaasa arvatud hind, läbilaskevõime, lennuplaanid ja teenuste kvaliteet. Selles allianssi moodustavas tulusid/kulusid jagavas ühisettevõttes asendati partneriteks olevate lennuettevõtjate Atlandi-üleste liinidega seotud isiklikud huvid ühisettevõtte ühishuvide ja -tuluga. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon jõudis esialgses hinnangus esmasele järeldusele, et TAJV lepingul on konkurentsivastane eesmärk, kuna selles nähakse ette osaliste ulatuslik koostöö kõikide lennuliinidevahelist konkurentsi iseloomustavate põhinäitajate puhul, kaasa arvatud hind, läbilaskevõime, lennuplaanid ja teenuste kvaliteet. Selles allianssi moodustavas tulusid/kulusid jagavas ühisettevõttes asendati partneriteks olevate lennuettevõtjate Atlandi-üleste liinidega seotud isiklikud huvid ühisettevõtte ühishuvide ja -tuluga.

| (7) | Samuti oli komisjon esialgsel seisukohal, et TAJV lepingul on konkurentsi oluliselt piirav mõju i) liini Pariis – New York premium-klassi reisijate jaoks ning ii) liini Amsterdam – New York ja liini Rooma – New York premium-klassi ja muude reisijate jaoks. Komisjon jõudis esialgsele järeldusele, et enne osalistevahelise koostöö algust probleemsetel liinidel valitsenud konkurents on nüüdseks kadunud ja selle asendumine teiste lennuettevõtjate pakutava konkurentsiga ei ole suurte sisenemis- ja laienemistõkete tõttu kuigi tõenäoline. |
| --- | --- |

(7)

Samuti oli komisjon esialgsel seisukohal, et TAJV lepingul on konkurentsi oluliselt piirav mõju i) liini Pariis – New York premium-klassi reisijate jaoks ning ii) liini Amsterdam – New York ja liini Rooma – New York premium-klassi ja muude reisijate jaoks. Komisjon jõudis esialgsele järeldusele, et enne osalistevahelise koostöö algust probleemsetel liinidel valitsenud konkurents on nüüdseks kadunud ja selle asendumine teiste lennuettevõtjate pakutava konkurentsiga ei ole suurte sisenemis- ja laienemistõkete tõttu kuigi tõenäoline.

| (8) | Seetõttu on komisjon esialgsel arvamusel, et TAJV lepingu kohane osalistevaheline koostöö ei olnud kooskõlas aluslepingu artikli 101 lõikega 1 liini Pariis – New York premium-klassi reisijate ning liini Amsterdam – New York ja liini Rooma – New York premium-klassi ja muude reisijate puhul. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu on komisjon esialgsel arvamusel, et TAJV lepingu kohane osalistevaheline koostöö ei olnud kooskõlas aluslepingu artikli 101 lõikega 1 liini Pariis – New York premium-klassi reisijate ning liini Amsterdam – New York ja liini Rooma – New York premium-klassi ja muude reisijate puhul.

| (9) | Osalised ei esitanud ühtegi väidet kasuteguri loomise kohta probleemsete liinide puhul. Seepärast jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et tõenäoliselt ei sisalda TAJV leping kasutegureid, mis tasakaalustaksid konkurentsi märgatavat piiramist probleemsetel liinidel. |
| --- | --- |

(9)

Osalised ei esitanud ühtegi väidet kasuteguri loomise kohta probleemsete liinide puhul. Seepärast jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et tõenäoliselt ei sisalda TAJV leping kasutegureid, mis tasakaalustaksid konkurentsi märgatavat piiramist probleemsetel liinidel.

Esialgsed ja lõplikud kohustused

| (10) | 3. oktoobril 2014 pakkusid osalised välja kohustused, et lahendada esialgses hinnangus kindlaks määratud konkurentsiprobleemid. Osalised pakkusid välja järgmised kohustused:






  a) | teha konkurendile tema valikul kättesaadavaks saabumis- ja väljumisteenindusaegade paarid Amsterdami lennujaamas ja/või New Yorgi JFK ja Newark Liberty lennujaamades ning Rooma lennujaamas ja/või New Yorgi JFK ja Newark Liberty lennujaamades, et nõuetele vastav konkurent (nõuetele vastavad konkurendid) saaksid teha täiendavalt kuni seitse (7) uut või lisalendu nädalas nii liinil Amsterdam – New York kui ka liinil Rooma – New York. See pakkumine sõltub teatavate tingimuste täitmisest, sealhulgas sellest, kas konkurent on teinud kõik endast oleneva, et saada vajalikke teenindusaegu vastavalt üldisele teenindusaegade jagamise korrale; |
| --- | --- | --- |

(10)

3. oktoobril 2014 pakkusid osalised välja kohustused, et lahendada esialgses hinnangus kindlaks määratud konkurentsiprobleemid. Osalised pakkusid välja järgmised kohustused:

a)

teha konkurendile tema valikul kättesaadavaks saabumis- ja väljumisteenindusaegade paarid Amsterdami lennujaamas ja/või New Yorgi JFK ja Newark Liberty lennujaamades ning Rooma lennujaamas ja/või New Yorgi JFK ja Newark Liberty lennujaamades, et nõuetele vastav konkurent (nõuetele vastavad konkurendid) saaksid teha täiendavalt kuni seitse (7) uut või lisalendu nädalas nii liinil Amsterdam – New York kui ka liinil Rooma – New York. See pakkumine sõltub teatavate tingimuste täitmisest, sealhulgas sellest, kas konkurent on teinud kõik endast oleneva, et saada vajalikke teenindusaegu vastavalt üldisele teenindusaegade jagamise korrale;

| b) | sõlmida konkurentidega iga probleemse liini kohta kõikide klasside reisijaid hõlmav piletihindade kombineerimise kokkulepe, (3) v.a liinil Pariis – New York, kus kokkulepped sõlmitakse vaid premium-klassi reisijate kohta. Seda võimalust saavad kasutada kõik nõuetele vastavad konkurendid, kes on alustanud lende asjaomasel probleemsel liinil või lisanud sinna uusi lende, ega kasuta lennuliini kumbagi sihtpunkti sõlmlennujaamana üksi ega koos lennuettevõtjate alliansi teiste liikmetega. Liinil Pariis – New York kohaldatakse kõnealust kohustust ka nende konkurentide suhtes, kes juba käitavad vahemaandumiseta lende asjaomasel liinil. |
| --- | --- |

b)

sõlmida konkurentidega iga probleemse liini kohta kõikide klasside reisijaid hõlmav piletihindade kombineerimise kokkulepe, (3) v.a liinil Pariis – New York, kus kokkulepped sõlmitakse vaid premium-klassi reisijate kohta. Seda võimalust saavad kasutada kõik nõuetele vastavad konkurendid, kes on alustanud lende asjaomasel probleemsel liinil või lisanud sinna uusi lende, ega kasuta lennuliini kumbagi sihtpunkti sõlmlennujaamana üksi ega koos lennuettevõtjate alliansi teiste liikmetega. Liinil Pariis – New York kohaldatakse kõnealust kohustust ka nende konkurentide suhtes, kes juba käitavad vahemaandumiseta lende asjaomasel liinil.

| c) | sõlmida iga probleemse liini puhul kõikide klasside reisijaid hõlmav spetsiaalne tulude proportsionaalse jaotamise kokkulepe (4) (välja arvatud liinil Pariis – New York, kus lepingud sõlmitakse vaid premium-klassi reisijate kohta), milles käsitletakse lende, mille tegelik lähte- ja sihtkoht on Euroopas või Põhja-Ameerikas, Kariibi piirkonnas või Kesk-Ameerikas, tingimusel et marsruut hõlmab üht kolmest probleemsest liinist. Seda võimalust saavad kasutada kõik nõuetele vastavad konkurendid, kes on alustanud vahemaandumiseta lende asjaomasel probleemsel liinil või lisanud sinna uusi vahemaandumiseta lende, ega kasuta lennuliini kumbagi sihtpunkti sõlmlennujaamana üksi ega koos lennuettevõtjate alliansi teiste liikmetega. Liinil Pariis – New York kohaldatakse kõnealust kohustust ka nende konkurentide suhtes, kes juba käitavad vahemaandumiseta lendusid asjaomasel liinil. |
| --- | --- |

c)

sõlmida iga probleemse liini puhul kõikide klasside reisijaid hõlmav spetsiaalne tulude proportsionaalse jaotamise kokkulepe (4) (välja arvatud liinil Pariis – New York, kus lepingud sõlmitakse vaid premium-klassi reisijate kohta), milles käsitletakse lende, mille tegelik lähte- ja sihtkoht on Euroopas või Põhja-Ameerikas, Kariibi piirkonnas või Kesk-Ameerikas, tingimusel et marsruut hõlmab üht kolmest probleemsest liinist. Seda võimalust saavad kasutada kõik nõuetele vastavad konkurendid, kes on alustanud vahemaandumiseta lende asjaomasel probleemsel liinil või lisanud sinna uusi vahemaandumiseta lende, ega kasuta lennuliini kumbagi sihtpunkti sõlmlennujaamana üksi ega koos lennuettevõtjate alliansi teiste liikmetega. Liinil Pariis – New York kohaldatakse kõnealust kohustust ka nende konkurentide suhtes, kes juba käitavad vahemaandumiseta lendusid asjaomasel liinil.

| d) | avada oma püsikliendiprogrammid konkurendile, kes alustab lendamist mõnel probleemsel liinil või suurendab sellel liinil lendude arvu, kui konkurendil puudub võrreldav programm ning ta ei osale ühegi osalise püsikliendiprogrammis. |
| --- | --- |

d)

avada oma püsikliendiprogrammid konkurendile, kes alustab lendamist mõnel probleemsel liinil või suurendab sellel liinil lendude arvu, kui konkurendil puudub võrreldav programm ning ta ei osale ühegi osalise püsikliendiprogrammis.

| (11) | Osalised on nõus sellega, et määratakse usaldusisik, kes jälgib kohustuste täitmist. Kui konkureeriva lennuettevõtja ja osaliste vahel tekivad lahkarvamused, nõustuvad osalised vaidluse lahendamise menetlusega, kus lõpliku otsuse langetab vahekohus. |
| --- | --- |

(11)

Osalised on nõus sellega, et määratakse usaldusisik, kes jälgib kohustuste täitmist. Kui konkureeriva lennuettevõtja ja osaliste vahel tekivad lahkarvamused, nõustuvad osalised vaidluse lahendamise menetlusega, kus lõpliku otsuse langetab vahekohus.

| (12) | Olles tutvunud pärast turutesti käsitleva teatise avaldamist komisjonile esitatud märkustega, esitasid osalised 4. mail 2015 lõplike kohustuste allkirjastatud versiooni. Kui välja arvata mõned selgitused, siis erinevad need läbivaadatud kohustused esialgu välja pakutud kohustustest vaid spetsiaalse tulude jaotamise kokkuleppe kohaldamisala ulatuse osas. Kohustuse geograafilist kohaldamisala laiendati nii, et see hõlmaks lende, mille tegelik lähte- või sihtkoht võib olla lisaks Euroopale või Põhja-Ameerikale, Kariibi piikonnale või Kesk-Ameerikale ka Liibanonis ja Iisraelis. Lisati ka selgitus, mille kohaselt spetsiaalne tulude jaotamise kokkulepe, mille alusel konkurendil on õigus välja valida kuni kakskümmend (20) osaliste teenindatavat eelnevat ja jätkuliini, hõlmab ka selliseid eelnevaid ja jätkuliine, mida turustavad osalised ja käitavad osaliste teatavad tütarettevõtjad (nt KLM Cityhopper, Alitalia CityLiner, AFi poolt märgrendile antud ja lennuettevõtja HOP käitatavad lennud ning kaubamärgi Delta Connection all turustatavad ümberistumisega lennud). |
| --- | --- |

(12)

Olles tutvunud pärast turutesti käsitleva teatise avaldamist komisjonile esitatud märkustega, esitasid osalised 4. mail 2015 lõplike kohustuste allkirjastatud versiooni. Kui välja arvata mõned selgitused, siis erinevad need läbivaadatud kohustused esialgu välja pakutud kohustustest vaid spetsiaalse tulude jaotamise kokkuleppe kohaldamisala ulatuse osas. Kohustuse geograafilist kohaldamisala laiendati nii, et see hõlmaks lende, mille tegelik lähte- või sihtkoht võib olla lisaks Euroopale või Põhja-Ameerikale, Kariibi piikonnale või Kesk-Ameerikale ka Liibanonis ja Iisraelis. Lisati ka selgitus, mille kohaselt spetsiaalne tulude jaotamise kokkulepe, mille alusel konkurendil on õigus välja valida kuni kakskümmend (20) osaliste teenindatavat eelnevat ja jätkuliini, hõlmab ka selliseid eelnevaid ja jätkuliine, mida turustavad osalised ja käitavad osaliste teatavad tütarettevõtjad (nt KLM Cityhopper, Alitalia CityLiner, AFi poolt märgrendile antud ja lennuettevõtja HOP käitatavad lennud ning kaubamärgi Delta Connection all turustatavad ümberistumisega lennud).

Välja pakutud kohustuste hindamine ja proportsionaalsus

| (13) | Lõplikud kohustused on piisavad, et lahendada komisjoni poolt esialgses hinnangus kindlaks tehtud probleemid, ega ole samas ebaproportsionaalsed. Need hõlbustavad konkurentide juurdepääsu probleemsetele liinidele või nende liinide laiendamist ja vähendavad turule sisenemise või selle laiendamisega seotud tõkkeid, tagavad konkurentide juurdepääsu ümberistumisega liinidele ja võimaluse sõlmida piletihindade kombineerimise kokkuleppeid ja püsikliendiprogrammiga seotud koostöökokkuleppeid. |
| --- | --- |

(13)

Lõplikud kohustused on piisavad, et lahendada komisjoni poolt esialgses hinnangus kindlaks tehtud probleemid, ega ole samas ebaproportsionaalsed. Need hõlbustavad konkurentide juurdepääsu probleemsetele liinidele või nende liinide laiendamist ja vähendavad turule sisenemise või selle laiendamisega seotud tõkkeid, tagavad konkurentide juurdepääsu ümberistumisega liinidele ja võimaluse sõlmida piletihindade kombineerimise kokkuleppeid ja püsikliendiprogrammiga seotud koostöökokkuleppeid.

| (14) | Liini Amsterdam – New York ja liini Rooma – New York puhul on komisjon seisukohal, et teenindusaegadega seotud kohustused ühelt poolt ja piletihindade kombineerimise kokkulepete, spetsiaalsete tulude proportsionaalse jaotamise kokkulepete ja püsikliendiprogrammiga seotud kohustused teiselt poolt vastavad nõuetele ja on piisavad selleks, et lahendada esialgses hinnangus kindlaks tehtud konkurentsiprobleemid. Eelkõige teenindusaegu puudutavate kohustustega seotud tingimused muudavad probleemsed liinid piisavalt tulemuslikuks ja atraktiivseks, et konkurendid neid tegelikult teenindama hakkaksid, ülejäänud kohustused peaksid aga võimaldama konkurentidel suurendada nende poolt pakutavate uute teenuste jätkusuutlikkust. Liini Pariis – New York puhul märgib komisjon, et konkurentide poolt päevas käitatavate lendude arv on suurem kui kõigil osalistel kokku ja et konkurentidel on hiljuti õnnestunud asjaomast liini teenindavate lendude arvu suurendada. Seepärast on komisjon seisukohal, et piletihindade kombineerimise kokkuleppe, spetsiaalse tulude proportsionaalse jaotamise kokkuleppe ja püsikliendiprogrammiga seotud kohustused, mida osalised pakuvad nii praegustele kui ka uutele konkurentidele, on asjakohased ja piisavad kõnealuse liiniga seotud konkurentsiprobleemide lahendamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Liini Amsterdam – New York ja liini Rooma – New York puhul on komisjon seisukohal, et teenindusaegadega seotud kohustused ühelt poolt ja piletihindade kombineerimise kokkulepete, spetsiaalsete tulude proportsionaalse jaotamise kokkulepete ja püsikliendiprogrammiga seotud kohustused teiselt poolt vastavad nõuetele ja on piisavad selleks, et lahendada esialgses hinnangus kindlaks tehtud konkurentsiprobleemid. Eelkõige teenindusaegu puudutavate kohustustega seotud tingimused muudavad probleemsed liinid piisavalt tulemuslikuks ja atraktiivseks, et konkurendid neid tegelikult teenindama hakkaksid, ülejäänud kohustused peaksid aga võimaldama konkurentidel suurendada nende poolt pakutavate uute teenuste jätkusuutlikkust. Liini Pariis – New York puhul märgib komisjon, et konkurentide poolt päevas käitatavate lendude arv on suurem kui kõigil osalistel kokku ja et konkurentidel on hiljuti õnnestunud asjaomast liini teenindavate lendude arvu suurendada. Seepärast on komisjon seisukohal, et piletihindade kombineerimise kokkuleppe, spetsiaalse tulude proportsionaalse jaotamise kokkuleppe ja püsikliendiprogrammiga seotud kohustused, mida osalised pakuvad nii praegustele kui ka uutele konkurentidele, on asjakohased ja piisavad kõnealuse liiniga seotud konkurentsiprobleemide lahendamiseks.

Kokkuvõte

| (15) | Käesoleva otsusega muudetakse kõnealuste ettevõtjate võetud kohustused juriidiliselt siduvateks. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva otsusega muudetakse kõnealuste ettevõtjate võetud kohustused juriidiliselt siduvateks.

| (16) | Võttes arvesse osaliste väljapakutud lõplikke kohustusi, on komisjon seisukohal, et tal ei ole enam põhjust meetmeid võtta. Käesolev otsus on siduv kümne aasta jooksul alates selle vastuvõtmisest. |
| --- | --- |

(16)

Võttes arvesse osaliste väljapakutud lõplikke kohustusi, on komisjon seisukohal, et tal ei ole enam põhjust meetmeid võtta. Käesolev otsus on siduv kümne aasta jooksul alates selle vastuvõtmisest.

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.

(2)  Premium-klassi turg hõlmab esimese klassi, äriklassi ja paindliku turistiklassi piletiga reisijaid, muud turud aga piirangutega turistiklassi piletiga reisijaid.

(3)  Piletihindade kombineerimise kokkulepe võimaldab konkurendil (või reisiagendil) pakkuda kohustusega hõlmatud reisijatele tagasilennuvõimalust, nii et ühte vahemaandumiseta lendu teenindab üks osalistest ja tagasilendu konkurent.

(4)  Spetsiaalsed tulude proportsionaalse jaotamise kokkulepped võimaldavad nõuetele vastavate konkureerivate lennuettevõtjate suhtes kohaldada soodustingimusi, mille kohaselt osalised suunavad reisijad, kes kasutavad nende ümberistumisega lende Euroopa ja Põhja-Ameerika (ja mõne muu valitud riigi) liinidel, konkurendi poolt asjaomast probleemset liini teenindavatele Atlandi-ülestele lendudele.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 27.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 212/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 212/8

---

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

(2015/C 212/06)

1.   Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (1) artikli 11 lõike 2 kohaselt teatab komisjon, et allpool nimetatud dumpinguvastased meetmed aeguvad alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeval, kui ei algatata nende läbivaatamist järgmise menetluse kohaselt.

2.   Menetlus

Liidu tootjad võivad esitada läbivaatamise algatamiseks kirjaliku taotluse. Taotlus peab sisaldama piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise.

Kui komisjon otsustab asjaomased meetmed läbi vaadata, antakse importijatele, eksportijatele, eksportiva riigi esindajatele ja liidu tootjatele võimalus läbivaatamistaotluses esitatud väiteid täiendada, ümber lükata või kommenteerida.

3.   Tähtaeg

Liidu tootjad võivad eelnevast lähtuvalt esitada alates käesoleva teate avaldamise kuupäevast, kuid mitte hiljem kui kolm kuud enne alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeva, kirjaliku läbivaatamistaotluse aadressil: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), CHAR 4/39, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België (2).

4.   Käesolev teade avaldatakse määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohaselt.

| Toode | Päritolu- või ekspordiriik/-riigid | Meetmed | Viide | Kehtivusaja lõpp (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| volframkarbiid, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiid ja sulatatud volframkarbiid | Hiina Rahvavabariik | Dumpinguvastane tollimaks | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 287/2011, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 78, 24.3.2011, lk 1). | 25.3.2016 |

Toode

Päritolu- või ekspordiriik/-riigid

Meetmed

Viide

Kehtivusaja lõpp (3)

volframkarbiid, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiid ja sulatatud volframkarbiid

Hiina Rahvavabariik

Dumpinguvastane tollimaks

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 287/2011, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 78, 24.3.2011, lk 1).

25.3.2016

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(2)  Faks +32 22956505.

(3)  Meede aegub veerus nimetatud kuupäeval keskööl.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 27.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 212/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 212/9

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2015/C 212/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„OBERLAUSITZER BIOKARPFEN”

EÜ nr: DE-PGI-0005-01070 – 13.12.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Oberlausitzer Biokarpfen”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Saksamaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toodet „Oberlausitzer Biokarpfen” müüakse elusa, tapetud või töödeldud (tükid, suitsukala või filee lahtiselt või valmispakendis) söögikarpkalana (Cyprinus carpio).

Cyprinus carpio

Nimetusega „Oberlausitzer Biokarpfen” tähistatakse peegelkarpi, kes on seljalt tumeroheline, hall või hallikassinine, külgedelt kollakasroheline kuni kuldne ning kõhult kollaga nüansiga valge. Selja- ja sabauimed on halli värvi, saba- ja pärakuuimed punaka varjundiga ning rinna- ja kõhuuimed on kollakat või punakat värvi. Peegelkarbile on iseloomulik ühtlane soomuskate. Lisaks selga katvale läbivale soomusereale on üksikud peegelsoomused ka uimede alguses ja lõpusekaane taga. Võrreldes muude karpkalaliikidega on peegelkarpkala lühikese peaga (kehapikkuse ja -kõrguse suhe on alla 3,0). Lühikese pea tõttu on kaela algus selgesti eristatav.

Kaubakarpkala eluskaal on 1 300 – 2 500 g, mis saavutatakse 3. või 4. kasvuperioodi suvel. Kalaliha on hele kuni kergelt roosa, tugev/tihke, õrn ja vähese rasvaga, liigile omase iseloomuliku kergelt pähklise maitse ja aromaatse lõhnaga.

Kalaliha keemiline koostis:

| 1. | vesi | 75–85 %, |
| --- | --- | --- |
| 2. | rasv | 0,5–4,0 %, |
| 3. | valk | 15–19 %, |
| 4. | toortuhk | 0–1,5 %. |

1.

vesi

75–85 %,

2.

rasv

0,5–4,0 %,

3.

valk

15–19 %,

4.

toortuhk

0–1,5 %.

Söötmine kontrollitud bioloogilise lisasöödaga (teravili, kaunviljad) tagab jääkainetevaba ja kahjustamata kalaliha.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Vähemalt 50 % söödast on looduslik (põhjasööt, zooplankton jms). Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (3) ja komisjoni määruse (EÜ) nr 889/2008 (4) kohasele sertifitseerimisele võib söödast kuni 50 % ulatuses kasutada lisasöödana üksnes määratletud geograafilises piirkonnas ökoloogiliselt toodetud teravilja ja kaunvilja (eriti lupiini ja/või hernest).

3

4

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toodet „Oberlausitzer Biokarpfen” toodetakse vastavalt määruses (EÜ) nr 834/2007 ja komisjoni määruses (EÜ) nr 710/2009 (5) sätestatud eeskirjadele ning vesiviljeluse määratlusele nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 (6) tähenduses. Riiklikult akrediteeritud kontrolliasutus kontrollib ja sertifitseerib tootmist igal aastal.

5

6

Kuna karpkala kasvab suuremaks soojadel suvekuudel, loetakse kala vanust suvede järgi. Ülem-Lausitzis kulub turustamissuurusega kala kasvatamiseks tavaliselt kolm suve. Määratletud geograafilises piirkonnas kasvatatakse kalamarjast esimese aasta põlvkond nn K1. Pärast põlvkonna K1 talvitumist kasvavad kalad edasi põlvkond K2-ks. Põlvkond K2 talvitub ja saavutab kolmandal või neljandal kasvusuvel soovitud kaalu.

Kudevad karpkalad on pärit määratletud geograafilise piirkonna omatoodangust. Erandjuhtudel võib verevärskenduseks kasutada ka muudest piirkondadest pärit kudevaid karpkalu. Muudest piirkondades pärit karpkalad peavad enne esimest kudemist olema määratletud geograafilises piirkonnas elanud vähemalt kuus kuud.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Erieeskirjad märgistamise kohta

Pakendi nähtaval pealispinnal tuleb kasutada alljärgnevalt esitatud kvaliteedimärki:

Taotleja tõendab kala päritolu tootjaga seotud kontrollinumbri ja esitatud kvaliteedimärgi alusel. Sel viisil saab iga kvaliteedimärgiga varustatud toote puhul tuvastada selle konkreetse tootja.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond hõlmab Bautzeni ja Görlitzi maakonna (vastavalt 1. augustil 2008. aastal jõustunud seadusele, milles käsitletakse Saksimaa maakondade uut jaotust alates 29. jaanuarist 2008) kõiki karpkalatiike.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Geograafilise piirkonna eripära

Ülem-Lausitz on karpkala idapoolseim, kontinentaalsest kliimast mõjutatud leviala Saksamaal. Suurte tiigipindade tugev aurustumine tekitab koha peal niinimetatud pseudoatlandi kliimamõjusid. Põllumajanduse eriharuna on tiigikalakasvatus Ülem-Lausitzis rohkem kui 750 aastat kestnud katkematu traditsiooniga. Määratletud geograafilise piirkonna karplakatiigid on sajandeid vana kultuurmaastiku osa.

Tänapäeval on Ülem-Lausitzi kalatiikide pind kokku 2 050 ha. Kui 13. sajandi keskel leiti, et jõest püütud kalade kogusest enam ei piisa, hakati Ülem-Lausitzis rajama kalatiike. Piirkonna looduslikud tingimused olid eriti soodsad, kuna Ülem-Lausitzi mägismaast põhja pool asuvad vähese kaldega paigad sobisid väga hästi suuremate tiikide rajamiseks.

Ülem-Lausitzi põhjaosa ulatuslikke alasid ei olnud väheviljaka liivase pinnase ja kõrge põhjaveetaseme tõttu võimalik maaharimiseks kasutada. Mitte asjata ei ole kohanimi Lausitz tuletatud sorbikeelsest sõnast Luciza (Łužica), mis tähendab sood. Tänu maa-ala vähesele langusele (eelkõige Ülem-Lausitzi põhjaosas), kõrgele põhjaveetasemele, väheviljakale liivasele või madalrabapinnasele ning aadelkonna suurtele maavaldustele kujunes omal ajal peaaegu kogu Ülem-Lausitzi territooriumil hargunud tiigikalakasvatus, mis suures osas säilinult ilmestab maastikku tänapäevani. Kalatiigid rajati peamiselt madalrabapinnasele.

Tänu talvisele kuivendamisele, mineraliseerumisele ja toitainete vabanemisele ning sellega seotud toitainerikkale juurdevooluveele on enamik tiike rohketoitelised. Toitainevaese juurdevooluvee ja mineraalse aluspõhjaga tiigid on kesktoitelised. Tiigigrupid saavad oma vee eelkõige suurematest voolava veega veekogudest – Spree ja Kleine Spree jõest ning Spree lisajõgedest Löbauer Wasser ja Schwarzer Schöps.

Ülem-Lausitzi tiigialale on iseloomulik vähene muutus looduslähedaste ja kasutusest tingitud muutunud elupaikade vahel. Määratletud geograafilises piirkonnas on eriti olulised tiigimajandusest tingitud elupaigad, mis asuvad märgalal: tiigipõhjanurmed ning uju- ja ujulehtedega taimeliigid on iseloomulikud tiikidele ja nende ääres asuvatele mudastumisvöönditele. Lisaks neile veel allikanurmed, looduslähedaste, voolava veega veekogude ja kraavide ääres kasvav taimestik, soo- ja rabametsad, õõnsate puudega põlismetsad, märgalade põõsastik, sood, kaldaalad ning ümbruskonna ja arvukate tiigisaarte mudastumisvööndid.

Kalatiikide rajamist soodustas eriti elanike tiheduse kasv, inimeste ristiusku pööramine ajavahemikul 1100 – 1300 ning põllu- ja karjamaa nappus. Paganlike sorbide ristiusku pööramisega sai arvukatel paastupäevadel kõigi elanike jaoks kalast rituaalne roog.

Ülem-Lausitzis kujunes aja jooksul välja kalakasvatusega seotud eriline oskusteave. Bautzenis 1875. aastal asutatud põllumajandusliku õppeasutuse õppekavas oli õppeainena olemas ka kalakasvatus. Juba 1885. aastast alates kasutas inspektor Kintze Kreba rüütlimõisa kalatiikides kalasöödana edukalt lupiini.

Tänapäeval võrdlemisi hõredalt asustatud nõmme- ja tiigimaastikul ei ole nimetamisväärseid tööstuslikke või linnaelust tingitud saasteallikaid, mis kahjustaks ökoloogiliselt väga väärtuslikku maastikku ja selle veekogusid.

5.2.   Toote eripära

Toote eripära

Karpkala „Oberlausitzer Biokarpfen” iseloomustab suur elujõulisus ja sööda hea omastamine (kala vajab maksimaalselt 50 % lisasööta) ning hea vastupanuvõime sealses piirkonnas valitsevatele ilmastikuoludele. Sajandite jooksul on karpkala eelkõige kohanenud kontinentaalsete (pikad külmad talved, väga soojad suved) ilmastikutingimustega. Karpkala „Oberlausitzer Biokarpfen” liha on hele kuni kergelt roosa, tugev/tihke, õrn ja vähese rasvaga, liigile omase iseloomuliku kergelt pähklise maitse ja aromaatse lõhnaga. Karpkala „Oberlausitzer Biokarpfen” erineb muudest karpkalaliikidest (8,7–12,7 % rasva) eelkõige vähese rasvasuse (0,5–4 % rasva) poolest; talle on iseloomulik tihke ja tugev ning hõrk, kergelt pähklise maitsega kalaliha.

Söötmine kontrollitud bioloogilise lisasöödaga (teravili, kaunviljad) tagab jääkainetevaba ja kahjustamata kalaliha.

Mahetarbijate hulgas on karpkala „Oberlausitzer Biokarpfen” piirkondlikult laialdaselt ja väljaspool piirkonda hästi tuntud ning tarbijate poolt kõrgelt hinnatud.

Tänu toote „Oberlausitzer Biokarpfen” kvaliteetsele maitsele ja säästvale mahepõllumajanduslikule tootmisele on tarbijad valmis selle kala eest maksma rohkem kui tavakasvanduses kasvatatud karpkala eest.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Karpkala „Oberlausitzer Biokarpfen” eriline kvaliteet on tingitud kvaliteetsest veest, ilmastikutingimustest, määratletud geograafilise piirkonna looduslähedastest tiikidest ja loodusliku sööda suurest kogusest ning sertifitseeritud mahepõllumajanduslikust kasvatusviisist.

Erilised looduslikud, majanduslikud ja sotsiaalsed tingimused on avaldanud positiivset mõju kalatiigimajandusele ja karpkalakasvatuse sajanditepikkusele traditsioonile. Karpkala „Oberlausitzer Biokarpfen” iseloomulikud omadused on kujunenud tänu kalakasvatajate omandatud oskusteabele, tiigivee suurepärasele kvaliteedile, erilistele ekstensiivsetele ja säästvatele kasvutingimustele (eelkõige kalade põlvkonna K1 vähene tihedus (maksimaalselt 3 000 põlvkonna K1 isendit (20–50 g/ha) ja maksimaalselt 600 põlvkonna K2 isendit (200–500 g/ha) ning kontinentaalkliima olulisele mõjule.

Kalatiikides on väga kvaliteetne vesi, mis saadakse eelkõige suurematest voolava veega veekogudest – Spree ja Kleine Spree jõest ning Spree lisajõgedest Löbauer Wasser, Schwarzwasser ja Schwarzer Schöps. Pilliroo ja veetaimedega looduslähedaste tiikide suur puhvervõime tasakaalustab juurdevooluvee kvaliteedi kõikumised.

Ajaloolistel põhjustel maapinda rajatud (looduslik pinnas), looduslike kaitsealadega kalatiikide maastikuga sobituvatel kallastel (vähemalt 80 % tiigikalda kogupikkusest) on vähemalt 3–5 m laiune pillirooriba. Tänu kvaliteetsele juurdevooluveele kasvavad looduslähedastes tiikides iseloomulikud veetaimekooslused. Need taimed toimivad puhvrina juurdevooluvee kvaliteedi mõne lühiajalise muutuse puhul. Veetaime- ja pillirookooslustes leiab karpkala „Oberlausitzer Biokarpfen” ohutu kasvamise jaoks piisavalt pelguruumi. Seal leiab kala ka mikroorganismidest koosnevat mitmekesist looduslikku sööta, mis on oluline karpkala liigiomase maitse kujunemisele. Mitmed veesügavikud, kaldataimestik ja veetaimed võimaldavad kaladele looduslikku kaitset ja vähendavad hirmu.

Karpkala „Oberlausitzer Biokarpfen” sööt on peamiselt looduslik tänu veekogudes leiduvatele toitainetele (nt zooplankton, zoobentos).

Tänu määratletud geograafilise piirkonna omapärastele ilmastiku-, tiigipõhja- ja veetingimustele on karpkala „Oberlausitzer Biokarpfen” liha hele ja tugev ning kindla loodusliku sööda suure osakaalu (vähemalt 50 %) ja lisasööda (mahepõllumajanduslikult toodetud teravili) tõttu tihke, õrn ja vähese rasvaga (0,5–4 %) ning liigiomase, iseloomuliku kergelt pähklise maitse ja lõhnaga.

Nimetatud kvaliteediomadused ja karpkala traditsiooniline tähendus geograafilise piirkonna toitumiskultuurile on kaasa aidanud asjaolule, et karpkala „Oberlausitzer Biokarpfen” on tarbijate hulgas hinnatud eriroog, mille maine on tihedalt seotud määratletud geograafilise piirkonnaga.

Toote „Oberlausitzer Biokarpfen” kvaliteetne maitse on leidnud ajakirjanduses ulatuslikku kajastust, nii et esmaturustusest saadik on toote maine aina paranenud.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (7) artikli 5 lõige 7)

7

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/35550

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

2

(3)  ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

3

(4)  ELT L 250, 18.9.2008, lk 1.

4

(5)  ELT L 204, 6.8.2008, lk 15.

5

(6)  ELT L 223, 15.8.2006, lk 1.

6

(7)  Vt joonealune märkus 2.

7

---

Parandused

| 27.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 212/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 212/13

---

Teate (dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist pärit kõrge väsimustugevusega terasest betooni sarrusvarraste impordi suhtes) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja C 143, 30. aprill 2015
  )

(2015/C 212/08)

Leheküljel 19 I lisa punktis 2 „Käive ja müügimaht”

asendatakse

„Märkige algatamisteates määratletud betoonis kasutatavate kõrge väsimustugevusega terasest sarrusvarraste müügi (eksportmüük liidu kõigisse 28 liikmesriiki eraldi ja kokku ning omamaine müük) käive äriühingu arvestusvääringus ja vastav kaal või kogus ajavahemikul 1. aprillist 2013 kuni 31. märtsini 2014. Märkige kasutatud kaalu või koguse ühik ja kasutatud vääring.”

järgmisega:

järgmisega:

„Märkige algatamisteates määratletud betoonis kasutatavate kõrge väsimustugevusega terasest sarrusvarraste müügi (eksportmüük liidu kõigisse 28 liikmesriiki eraldi ja kokku ning omamaine müük) käive äriühingu arvestusvääringus ja vastav kaal või kogus ajavahemikul 1. aprillist 2014 kuni 31. märtsini 2015. Märkige kasutatud kaalu või koguse ühik ja kasutatud vääring.”

Leheküljel 21 II lisa punktis 2 „Käive ja müügimaht”

asendatakse

asendatakse

„Märkige äriühingu käive eurodes ning algatamisteates määratletud betoonis kasutatavate kõrge väsimustugevusega terasest sarrusvarraste käive ja kaal või kogus liitu suunatud impordi puhul ning pärast Hiina Rahvavabariigist importimist ELi turul toimunud edasimüügi puhul ajavahemikul 1. aprillist 2013 kuni 31. märtsini 2014. Märkige kasutatud kaalu või koguse ühik.”

järgmisega:

järgmisega:

„Märkige äriühingu käive eurodes ning algatamisteates määratletud betoonis kasutatavate kõrge väsimustugevusega terasest sarrusvarraste käive ja kaal või kogus liitu suunatud impordi puhul ning pärast Hiina Rahvavabariigist importimist ELi turul toimunud edasimüügi puhul ajavahemikul 1. aprillist 2014 kuni 31. märtsini 2015. Märkige kasutatud kaalu või koguse ühik.”

---