# Službeni list L 175/2015

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 175 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 58.4. srpnja 2015. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 175

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 58.4. srpnja 2015.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1076 оd 28. travnja 2015. o utvrđivanju, u skladu s Uredbom (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, dodatnih pravila o zamjeni korisnika i o povezanim odgovornostima te minimalnih zahtjeva koje treba uključiti u sporazume o javno-privatnim partnerstvima koji se financiraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1077 оd 1. srpnja 2015. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Idiazábal (ZOI)) | 4 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1078 оd 3. srpnja 2015. o izmjeni Uredbe (EU) br. 37/2010 u pogledu tvari klodronske kiseline (u obliku dinatrijeve soli) (
  1
  ) | 5 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1079 оd 3. srpnja 2015. o izmjeni Uredbe (EU) br. 37/2010 u pogledu tvari heksaflumuron (
  1
  ) | 8 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1080 оd 3. srpnja 2015. o izmjeni Uredbe (EU) br. 37/2010 u pogledu tvari propil 4-hidroksibenzoat i njegova natrijeva sol (
  1
  ) | 11 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1081 оd 3. srpnja 2015. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Rusije | 14 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1082 оd 3. srpnja 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 41 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1083 оd 3. srpnja 2015. o utvrđivanju koeficijenta dodjele koji se primjenjuje na količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 29. do 30. lipnja 2015. u okviru carinske kvote koja je Uredbom (EZ) br. 1918/2006 otvorena za maslinovo ulje podrijetlom iz Tunisa i o obustavi podnošenja zahtjeva za takve dozvole za mjesec srpanj 2015. | 43 |
| | | ODLUKE |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/1084 оd 18. veljače 2015. o odobrenju, u ime Europske unije, određenih izmjena prilogâ II., V., VII. i VIII. Sporazumu između Europske zajednice i Novog Zelanda o sanitarnim mjerama koje se primjenjuju u trgovini živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 797)

   (
  1
  ) | 45 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/1085 оd 2. srpnja 2015. o mjeri zabrane stavljanja na tržište strojeva za cijepanje i rezanje ogrjevnog drva Hammars vedklipp 5,5 hk i Hammars vedklipp 7,5 hk proizvođača Hammars Verkstad AB koju je poduzela Švedska u skladu s Direktivom 2006/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 4428)

   (
  1
  ) | 124 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1076 оd 28. travnja 2015. o utvrđivanju, u skladu s Uredbom (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, dodatnih pravila o zamjeni korisnika i o povezanim odgovornostima te minimalnih zahtjeva koje treba uključiti u sporazume o javno-privatnim partnerstvima koji se financiraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1077 оd 1. srpnja 2015. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Idiazábal (ZOI))

4

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1078 оd 3. srpnja 2015. o izmjeni Uredbe (EU) br. 37/2010 u pogledu tvari klodronske kiseline (u obliku dinatrijeve soli) (
  1
  )

1

5

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1079 оd 3. srpnja 2015. o izmjeni Uredbe (EU) br. 37/2010 u pogledu tvari heksaflumuron (
  1
  )

1

8

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1080 оd 3. srpnja 2015. o izmjeni Uredbe (EU) br. 37/2010 u pogledu tvari propil 4-hidroksibenzoat i njegova natrijeva sol (
  1
  )

1

11

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1081 оd 3. srpnja 2015. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Rusije

14

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1082 оd 3. srpnja 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

41

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1083 оd 3. srpnja 2015. o utvrđivanju koeficijenta dodjele koji se primjenjuje na količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 29. do 30. lipnja 2015. u okviru carinske kvote koja je Uredbom (EZ) br. 1918/2006 otvorena za maslinovo ulje podrijetlom iz Tunisa i o obustavi podnošenja zahtjeva za takve dozvole za mjesec srpanj 2015.

43

ODLUKE

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/1084 оd 18. veljače 2015. o odobrenju, u ime Europske unije, određenih izmjena prilogâ II., V., VII. i VIII. Sporazumu između Europske zajednice i Novog Zelanda o sanitarnim mjerama koje se primjenjuju u trgovini živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 797)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 797)

1

45

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/1085 оd 2. srpnja 2015. o mjeri zabrane stavljanja na tržište strojeva za cijepanje i rezanje ogrjevnog drva Hammars vedklipp 5,5 hk i Hammars vedklipp 7,5 hk proizvođača Hammars Verkstad AB koju je poduzela Švedska u skladu s Direktivom 2006/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 4428)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 4428)

1

124

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 4.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 175/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1076

оd 28. travnja 2015.

o utvrđivanju, u skladu s Uredbom (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, dodatnih pravila o zamjeni korisnika i o povezanim odgovornostima te minimalnih zahtjeva koje treba uključiti u sporazume o javno-privatnim partnerstvima koji se financiraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1), a posebno njezin članak 63. stavak 4. i članak 64. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Člankom 63. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013 propisuje se da u odnosu na operaciju javno-privatnog partnerstva (JPP) korisnik može biti tijelo regulirano privatnim pravom države članice („privatni partner”). U skladu s člankom 63. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1303/2013, privatni partner koji je odabran za provedbu operacije može biti zamijenjen kao korisnik za vrijeme provedbe ako je to propisano uvjetima JPP-a ili financijskog sporazuma između privatnog partnera i financijske institucije koja sufinancira operaciju. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 63. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013 propisuje se da u odnosu na operaciju javno-privatnog partnerstva (JPP) korisnik može biti tijelo regulirano privatnim pravom države članice („privatni partner”). U skladu s člankom 63. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1303/2013, privatni partner koji je odabran za provedbu operacije može biti zamijenjen kao korisnik za vrijeme provedbe ako je to propisano uvjetima JPP-a ili financijskog sporazuma između privatnog partnera i financijske institucije koja sufinancira operaciju.

| (2) | Kako bi se odredio potpun niz obveza partnera u operaciji JPP-a, potrebno je utvrditi dodatna pravila o zamjeni korisnika i o povezanim odgovornostima. |
| --- | --- |

(2)

Kako bi se odredio potpun niz obveza partnera u operaciji JPP-a, potrebno je utvrditi dodatna pravila o zamjeni korisnika i o povezanim odgovornostima.

| (3) | Kad je riječ o zamjeni korisnika u operaciji JPP-a koja se financira iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, potrebno je osigurati da nakon zamjene novi partner ili tijelo pruža najmanje jednaku uslugu s jednakim minimalnim standardima kvalitete kako je bilo propisano početnim ugovorom o JPP-u. |
| --- | --- |

(3)

Kad je riječ o zamjeni korisnika u operaciji JPP-a koja se financira iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, potrebno je osigurati da nakon zamjene novi partner ili tijelo pruža najmanje jednaku uslugu s jednakim minimalnim standardima kvalitete kako je bilo propisano početnim ugovorom o JPP-u.

| (4) | Kad je riječ o operaciji JPP-a u kojoj je korisnik bespovratnih sredstava tijelo javnog prava, člankom 64. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013 utvrđuju se uvjeti pod kojima se za troškove koje je uzrokovao i platio privatni partner može smatrati da ih je uzrokovao i platio korisnik. U članku 64. stavku 2. te Uredbe zahtijeva se da se isplate izvršene u smislu tih troškova isplaćuju na založni račun u ime korisnika. |
| --- | --- |

(4)

Kad je riječ o operaciji JPP-a u kojoj je korisnik bespovratnih sredstava tijelo javnog prava, člankom 64. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013 utvrđuju se uvjeti pod kojima se za troškove koje je uzrokovao i platio privatni partner može smatrati da ih je uzrokovao i platio korisnik. U članku 64. stavku 2. te Uredbe zahtijeva se da se isplate izvršene u smislu tih troškova isplaćuju na založni račun u ime korisnika.

| (5) | Potrebno je utvrditi minimalne zahtjeve koje treba uključiti u sporazume o JPP-u, a koji su potrebni za primjenu članka 64. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013, uključujući odredbe povezane s prestankom sporazuma o JPP-u te u svrhu osiguranja odgovarajućeg revizorskog traga, |
| --- | --- |

(5)

Potrebno je utvrditi minimalne zahtjeve koje treba uključiti u sporazume o JPP-u, a koji su potrebni za primjenu članka 64. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013, uključujući odredbe povezane s prestankom sporazuma o JPP-u te u svrhu osiguranja odgovarajućeg revizorskog traga,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

Pravila o zamjeni korisnika operacija JPP-a koje se financiraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova

(članak 63. stavak 4. Uredbe (EU) br. 1303/2013)

Članak 1.

Dodatni uvjeti za zamjenu privatnog partnera

Zamjena privatnog partnera ili tijela javnog prava iz članka 63. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1303/2013 („partner ili tijelo”) u skladu je sa sljedećim dodatnim uvjetima:

| (a) | partner ili tijelo može pružiti najmanje uslugu, uključujući najmanje minimalne standarde kvalitete, utvrđenu u ugovoru o javno-privatnom partnerstvu (JPP); |
| --- | --- |

(a)

partner ili tijelo može pružiti najmanje uslugu, uključujući najmanje minimalne standarde kvalitete, utvrđenu u ugovoru o javno-privatnom partnerstvu (JPP);

| (b) | partner ili tijelo pristalo je preuzeti prava i obveze korisnika u pogledu potpore operacijama JPP-a od datuma na koji je upravljačko tijelo obaviješteno o prijedlogu zamjene. |
| --- | --- |

(b)

partner ili tijelo pristalo je preuzeti prava i obveze korisnika u pogledu potpore operacijama JPP-a od datuma na koji je upravljačko tijelo obaviješteno o prijedlogu zamjene.

Članak 2.

Prijedlog zamjene privatnog partnera

1.   Partner ili tijelo dostavlja upravljačkom tijelu prijedlog zamjene privatnog partnera kao korisnika u roku od jednog mjeseca od datuma odluke o zamjeni privatnog partnera.

2.   Prijedlog iz stavka 1. uključuje sljedeće:

| (a) | uvjete JPP-a ili sporazuma o financiranju između privatnog partnera i financijske institucije koja sufinancira operaciju za koju se traži zamjena; |
| --- | --- |

(a)

uvjete JPP-a ili sporazuma o financiranju između privatnog partnera i financijske institucije koja sufinancira operaciju za koju se traži zamjena;

| (b) | dokaz da partner ili tijelo ispunjava uvjete utvrđene u članku 1. ove Uredbe te dokaz da ispunjava i preuzima sve odgovarajuće obveze korisnika u skladu s Uredbom (EU) br. 1303/2013; |
| --- | --- |

(b)

dokaz da partner ili tijelo ispunjava uvjete utvrđene u članku 1. ove Uredbe te dokaz da ispunjava i preuzima sve odgovarajuće obveze korisnika u skladu s Uredbom (EU) br. 1303/2013;

| (c) | dokaz da su partneru ili tijelu dostavljeni preslika izvornog sporazuma o potpori i sve njegove izmjene. |
| --- | --- |

(c)

dokaz da su partneru ili tijelu dostavljeni preslika izvornog sporazuma o potpori i sve njegove izmjene.

Članak 3.

Potvrda zamjene privatnog partnera

Upravljačko tijelo, u roku od jednog mjeseca od primitka prijedloga iz članka 2., pod uvjetom da partner ili tijelo ispunjava i preuzima sve odgovarajuće obveze korisnika u skladu s Uredbom (EU) br. 1303/2013 i da ispunjava uvjete utvrđene u članku 1. ove Uredbe, čini sljedeće:

| (a) | registrira partnera ili tijelo kao korisnika od datuma iz članka 1. točke (b) ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

registrira partnera ili tijelo kao korisnika od datuma iz članka 1. točke (b) ove Uredbe;

| (b) | obavješćuje partnera ili tijelo o preostalom iznosu potpore dostupnom iz ESI fondova. |
| --- | --- |

(b)

obavješćuje partnera ili tijelo o preostalom iznosu potpore dostupnom iz ESI fondova.

POGLAVLJE II.

Minimalni zahtjevi koje treba uključiti u sporazume o JPP-u koji se financiraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova

(članak 64. stavak 4. Uredbe (EU) br. 1303/2013)

Članak 4.

Založni račun

U pogledu založnog računa iz članka 64. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1303/2013, sporazum o JPP-u sadržava sljedeće zahtjeve:

| (a) | prema potrebi, kriterije za odabir financijske institucije u kojoj će se otvoriti založni račun, uključujući zahtjeve u pogledu njezine kreditne sposobnosti; |
| --- | --- |

(a)

prema potrebi, kriterije za odabir financijske institucije u kojoj će se otvoriti založni račun, uključujući zahtjeve u pogledu njezine kreditne sposobnosti;

| (b) | uvjete pod kojima se mogu vršiti isplate sa založnog računa; |
| --- | --- |

(b)

uvjete pod kojima se mogu vršiti isplate sa založnog računa;

| (c) | u pogledu toga može li se tijelo javnog prava koje je korisnik koristiti založnim računom kao kolateralom/sigurnošću u smislu izvršavanja obveza privatnog partnera u okviru sporazuma o JPP-u; |
| --- | --- |

(c)

u pogledu toga može li se tijelo javnog prava koje je korisnik koristiti založnim računom kao kolateralom/sigurnošću u smislu izvršavanja obveza privatnog partnera u okviru sporazuma o JPP-u;

| (d) | obvezu vlasnika založnog računa da obavijeste upravljačko tijelo, na njegov pisani zahtjev, o isplaćenom iznosu sredstava sa založnog računa i saldu založnog računa; |
| --- | --- |

(d)

obvezu vlasnika založnog računa da obavijeste upravljačko tijelo, na njegov pisani zahtjev, o isplaćenom iznosu sredstava sa založnog računa i saldu založnog računa;

| (e) | pravila o načinu isplate preostalih sredstava na založnom računu nakon njegova zatvaranja zbog prestanka sporazuma o JPP-u. |
| --- | --- |

(e)

pravila o načinu isplate preostalih sredstava na založnom računu nakon njegova zatvaranja zbog prestanka sporazuma o JPP-u.

Članak 5.

Izvješćivanje i revizorski trag

1.   Sporazum o JPP-u sadržava odredbe o uspostavi mehanizma izvješćivanja i zadržavanja dokumenata. Mehanizam sadržava obveze izvješćivanja i zadržavanja dokumenata koje su jednake obvezama korisnika koji uzrokuje i sam plaća troškove koji su prihvatljivi na temelju članka 65. Uredbe (EU) br. 1303/2013.

2.   Sporazum o JPP-u uključuje postupke kojima se osigurava odgovarajući revizorski trag utvrđen člankom 25. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 480/2014 (2). Tim se postupcima konkretno omogućuje usklađivanje troškova provedbe operacije koje je uzrokovao i platio privatni partner s troškovima koje je korisnik prijavio upravljačkom tijelu.

Članak 6.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. travnja 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 480/2014 оd 3. ožujka 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda, Kohezijskog fonda, Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo te o utvrđivanju općih odredbi Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda, Kohezijskog fonda i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (SL L 138, 13.5.2014., str. 5.).

2

---

| 4.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 175/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 175/4

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1077

оd 1. srpnja 2015.

o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Idiazábal (ZOI))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Španjolske za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Idiazábal”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1107/96 (2) kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 2317/1999 (3). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Španjolske za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Idiazábal”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1107/96 (2) kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 2317/1999 (3).

| (2) | Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
   (4). |
| --- | --- |

(2)

Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
   (4).

| (3) | Budući da Komisiji nije dostavljen nijedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti, |
| --- | --- |

(3)

Budući da Komisiji nije dostavljen nijedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Idiazábal” (ZOI).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 1. srpnja 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1107/96 od 12. lipnja 1996. o registraciji oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti u skladu s postupkom utvrđenim člankom 17. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2081/92 (SL L 148, 21.6.1996., str. 1.).

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 2317/1999 od 29. listopada 1999. o izmjeni jedne stavke u specifikaciji za naziv „Idiazábal”, naveden u Prilogu Uredbi (EZ) br. 1107/96 o registraciji oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti u skladu s postupkom utvrđenim člankom 17. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2081/92 (SL L 280, 30.10.1999., str. 66.).

3

(4)  SL C 70, 27.2.2015., str. 10.

4

---

| 4.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 175/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 175/5

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1078

оd 3. srpnja 2015.

o izmjeni Uredbe (EU) br. 37/2010 u pogledu tvari „klodronske kiseline (u obliku dinatrijeve soli)”

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 470/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o propisivanju postupaka Zajednice za određivanje najvećih dopuštenih količina rezidua farmakološki djelatnih tvari u hrani životinjskog podrijetla, o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2377/90 i o izmjeni Direktive 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 14. u vezi s člankom 17.,

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za lijekove koje je izdao Odbor za veterinarsko-medicinske proizvode,

budući da:

| (1) | Člankom 17. Uredbe (EZ) br. 470/2009 propisano je da se najveća dopuštena količina rezidua farmakološki djelatnih tvari namijenjenih za uporabu u Uniji u veterinarsko-medicinskim proizvodima za životinje koje se iskorištavaju za proizvodnju hrane ili u biocidnim proizvodima koji se upotrebljavaju u uzgoju životinja utvrđuje uredbom. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 17. Uredbe (EZ) br. 470/2009 propisano je da se najveća dopuštena količina rezidua farmakološki djelatnih tvari namijenjenih za uporabu u Uniji u veterinarsko-medicinskim proizvodima za životinje koje se iskorištavaju za proizvodnju hrane ili u biocidnim proizvodima koji se upotrebljavaju u uzgoju životinja utvrđuje uredbom.

| (2) | U tablici 1. Priloga Uredbi Komisije (EU) br. 37/2010 (2) utvrđuju se farmakološki djelatne tvari i njihova klasifikacija s obzirom na najveće dopuštene količine rezidua u hrani životinjskog podrijetla. |
| --- | --- |

(2)

U tablici 1. Priloga Uredbi Komisije (EU) br. 37/2010 (2) utvrđuju se farmakološki djelatne tvari i njihova klasifikacija s obzirom na najveće dopuštene količine rezidua u hrani životinjskog podrijetla.

| (3) | Klodronska kiselina (u obliku dinatrijeve soli) još nije uvrštena u tu tablicu. |
| --- | --- |

(3)

Klodronska kiselina (u obliku dinatrijeve soli) još nije uvrštena u tu tablicu.

| (4) | Europskoj agenciji za lijekove (dalje u tekstu: „EMA”) podnesen je zahtjev za utvrđivanje najvećih dopuštenih količina rezidua za klodronsku kiselinu (u obliku dinatrijeve soli) kod kopitara. |
| --- | --- |

(4)

Europskoj agenciji za lijekove (dalje u tekstu: „EMA”) podnesen je zahtjev za utvrđivanje najvećih dopuštenih količina rezidua za klodronsku kiselinu (u obliku dinatrijeve soli) kod kopitara.

| (5) | EMA je na temelju mišljenja Odbora za veterinarsko-medicinske proizvode preporučila da za zaštitu zdravlja ljudi nije potrebna uspostava najvećih dopuštenih količina rezidua za dinatrijev klodronat kod kopitara, pod uvjetom da se tvar ne upotrebljava za životinje čije je mlijeko namijenjeno prehrani ljudi. |
| --- | --- |

(5)

EMA je na temelju mišljenja Odbora za veterinarsko-medicinske proizvode preporučila da za zaštitu zdravlja ljudi nije potrebna uspostava najvećih dopuštenih količina rezidua za dinatrijev klodronat kod kopitara, pod uvjetom da se tvar ne upotrebljava za životinje čije je mlijeko namijenjeno prehrani ljudi.

| (6) | U skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 470/2009, EMA razmatra mogućnost primjene utvrđenih najvećih dopuštenih količina rezidua za farmakološki djelatnu tvar u određenoj hrani za drugu hranu dobivenu od iste vrste životinja ili utvrđene najveće dopuštene količine rezidua za farmakološki djelatnu tvar u jednoj ili više vrsta životinja za druge vrste životinja. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 470/2009, EMA razmatra mogućnost primjene utvrđenih najvećih dopuštenih količina rezidua za farmakološki djelatnu tvar u određenoj hrani za drugu hranu dobivenu od iste vrste životinja ili utvrđene najveće dopuštene količine rezidua za farmakološki djelatnu tvar u jednoj ili više vrsta životinja za druge vrste životinja.

| (7) | EMA smatra da ekstrapolacija najvećih dopuštenih količina rezidua za klodronsku kiselinu (u obliku dinatrijeve soli) kod kopitara na druge vrste životinja namijenjene proizvodnji hrane nije primjerena jer, na temelju predložene indikacije i načina djelovanja, nije vjerojatno da će se ta djelatna tvar upotrebljavati kod drugih vrsta namijenjenih proizvodnji hrane, osim kod konja. |
| --- | --- |

(7)

EMA smatra da ekstrapolacija najvećih dopuštenih količina rezidua za klodronsku kiselinu (u obliku dinatrijeve soli) kod kopitara na druge vrste životinja namijenjene proizvodnji hrane nije primjerena jer, na temelju predložene indikacije i načina djelovanja, nije vjerojatno da će se ta djelatna tvar upotrebljavati kod drugih vrsta namijenjenih proizvodnji hrane, osim kod konja.

| (8) | Tablicu 1. Priloga Uredbi (EU) br. 37/2010 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(8)

Tablicu 1. Priloga Uredbi (EU) br. 37/2010 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (9) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za veterinarsko-medicinske proizvode, |
| --- | --- |

(9)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za veterinarsko-medicinske proizvode,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog Uredbi (EU) br. 37/2010 mijenja se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 2. rujna 2015.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 3. srpnja 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 152, 16.6.2009., str. 11.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) br. 37/2010 od 22. prosinca 2009. o farmakološki djelatnim tvarima i njihovoj klasifikaciji u odnosu na najveće dopuštene količine rezidua u hrani životinjskog podrijetla (SL L 15, 20.1.2010., str. 1.).

2

---

PRILOG

U tablici 1. Priloga Uredbi (EU) br. 37/2010 abecednim redom umeće se sljedeća tvar:

| Farmakološki djelatna tvar | Marker rezidua | Vrsta životinje | NDK | Ciljno tkivo | Ostale odredbe (u skladu s člankom 14. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 470/2009) | Terapeutska klasifikacija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Klodronska kiselina (u obliku dinatrijeve soli) | NIJE PRIMJENJIVO | Kopitari | NDK nije potreban | NIJE PRIMJENJIVO | Ne smije se primjenjivati za životinje čije je mlijeko namijenjeno prehrani ljudi | Mišićno-koštani sustav/lijekovi za liječenje bolesti kostiju” |

Farmakološki djelatna tvar

Marker rezidua

Vrsta životinje

NDK

Ciljno tkivo

Ostale odredbe (u skladu s člankom 14. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 470/2009)

Terapeutska klasifikacija

„Klodronska kiselina (u obliku dinatrijeve soli)

NIJE PRIMJENJIVO

Kopitari

NDK nije potreban

NIJE PRIMJENJIVO

Ne smije se primjenjivati za životinje čije je mlijeko namijenjeno prehrani ljudi

Mišićno-koštani sustav/lijekovi za liječenje bolesti kostiju”

---

| 4.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 175/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 175/8

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1079

оd 3. srpnja 2015.

o izmjeni Uredbe (EU) br. 37/2010 u pogledu tvari „heksaflumuron”

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 470/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o propisivanju postupaka Zajednice za određivanje najvećih dopuštenih količina rezidua farmakološki djelatnih tvari u hrani životinjskog podrijetla, o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2377/90 i o izmjeni Direktive 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 14. u vezi s člankom 17.,

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za lijekove koje je izdao Odbor za veterinarsko-medicinske proizvode,

budući da:

| (1) | Člankom 17. Uredbe (EZ) br. 470/2009 zahtijeva se da se u Uredbi odredi najveća dopuštena količina rezidua farmakološki djelatnih tvari namijenjenih za uporabu u Uniji u veterinarsko-medicinskim proizvodima za životinje koje se koriste za proizvodnju hrane ili u biocidnim pripravcima koji se upotrebljavaju u uzgoju životinja. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 17. Uredbe (EZ) br. 470/2009 zahtijeva se da se u Uredbi odredi najveća dopuštena količina rezidua farmakološki djelatnih tvari namijenjenih za uporabu u Uniji u veterinarsko-medicinskim proizvodima za životinje koje se koriste za proizvodnju hrane ili u biocidnim pripravcima koji se upotrebljavaju u uzgoju životinja.

| (2) | U tablici 1. Priloga Uredbi Komisije (EU) br. 37/2010 (2) utvrđuju se farmakološki djelatne tvari i njihova klasifikacija s obzirom na najveće dopuštene količine rezidua u hrani životinjskog podrijetla. |
| --- | --- |

(2)

U tablici 1. Priloga Uredbi Komisije (EU) br. 37/2010 (2) utvrđuju se farmakološki djelatne tvari i njihova klasifikacija s obzirom na najveće dopuštene količine rezidua u hrani životinjskog podrijetla.

| (3) | Heksaflumuron još nije uključen u tu tablicu. |
| --- | --- |

(3)

Heksaflumuron još nije uključen u tu tablicu.

| (4) | Zahtjev za određivanje najvećih dopuštenih količina rezidua za heksaflumuron u ribama podnesen je Europskoj agenciji za lijekove (u daljnjem tekstu „EMA”). |
| --- | --- |

(4)

Zahtjev za određivanje najvećih dopuštenih količina rezidua za heksaflumuron u ribama podnesen je Europskoj agenciji za lijekove (u daljnjem tekstu „EMA”).

| (5) | Na temelju mišljenja Odbora za veterinarsko-medicinske proizvode EMA je preporučila određivanje najvećih dopuštenih količina rezidua za heksaflumuron za ribe primjenjivih na mišiće i kožu u prirodnom omjeru. |
| --- | --- |

(5)

Na temelju mišljenja Odbora za veterinarsko-medicinske proizvode EMA je preporučila određivanje najvećih dopuštenih količina rezidua za heksaflumuron za ribe primjenjivih na mišiće i kožu u prirodnom omjeru.

| (6) | U skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 470/2009 EMA razmatra mogućnost uporabe utvrđenih najvećih dopuštenih količina rezidua za farmakološki djelatnu tvar u određenoj hrani za drugu hranu dobivenu od iste vrste životinja ili utvrđenih najvećih dopuštenih količina rezidua za farmakološki djelatnu tvar u jednoj ili više vrsta životinja za drugu vrstu životinja. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 470/2009 EMA razmatra mogućnost uporabe utvrđenih najvećih dopuštenih količina rezidua za farmakološki djelatnu tvar u određenoj hrani za drugu hranu dobivenu od iste vrste životinja ili utvrđenih najvećih dopuštenih količina rezidua za farmakološki djelatnu tvar u jednoj ili više vrsta životinja za drugu vrstu životinja.

| (7) | Prema mišljenju EMA-e ekstrapolacija najvećih dopuštenih količina rezidua za heksaflumuron u ribama na druge vrste koje se upotrebljavaju za proizvodnju hrane nije moguća jer ribe u usporedbi sa sisavcima i pticama imaju ograničeniji metabolizam. |
| --- | --- |

(7)

Prema mišljenju EMA-e ekstrapolacija najvećih dopuštenih količina rezidua za heksaflumuron u ribama na druge vrste koje se upotrebljavaju za proizvodnju hrane nije moguća jer ribe u usporedbi sa sisavcima i pticama imaju ograničeniji metabolizam.

| (8) | Tablicu 1. Priloga Uredbi (EU) br. 37/2010 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(8)

Tablicu 1. Priloga Uredbi (EU) br. 37/2010 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (9) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za veterinarsko-medicinske proizvode, |
| --- | --- |

(9)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za veterinarsko-medicinske proizvode,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog Uredbi (EU) br. 37/2010 mijenja se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 2. rujna 2015.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 3. srpnja 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 152, 16.6.2009., str. 11.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) br. 37/2010 od 22. prosinca 2009. o farmakološki djelatnim tvarima i njihovoj klasifikaciji u odnosu na najveće dopuštene količine rezidua u hrani životinjskog podrijetla (SL L 15, 20.1.2010., str. 1.).

2

---

PRILOG

U tablici 1. Priloga Uredbi (EU) br. 37/2010 abecednim redom dodaje se unos za sljedeću tvar:

| Farmakološki djelatna tvar | Marker rezidua | Vrsta životinje | NDK | Ciljno tkivo | Ostale odredbe (u skladu s člankom 14. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 470/2009) | Terapeutska klasifikacija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Heksaflumuron | Heksaflumuron | Ribe | 500 μg/kg | Mišić i koža u prirodnom omjeru | NEMA UNOSA | Antiparazitici/sredstva za suzbijanje ektoparazita” |

Farmakološki djelatna tvar

Marker rezidua

Vrsta životinje

NDK

Ciljno tkivo

Ostale odredbe (u skladu s člankom 14. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 470/2009)

Terapeutska klasifikacija

„Heksaflumuron

Heksaflumuron

Ribe

500 μg/kg

Mišić i koža u prirodnom omjeru

NEMA UNOSA

Antiparazitici/sredstva za suzbijanje ektoparazita”

---

| 4.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 175/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 175/11

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1080

оd 3. srpnja 2015.

o izmjeni Uredbe (EU) br. 37/2010 u pogledu tvari „propil 4-hidroksibenzoat i njegova natrijeva sol”

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 470/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o propisivanju postupaka Zajednice za određivanje najvećih dopuštenih količina rezidua farmakološki djelatnih tvari u hrani životinjskog podrijetla, o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2377/90 i o izmjeni Direktive 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 14. u vezi s člankom 17.,

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za lijekove koje je izdao Odbor za veterinarsko-medicinske proizvode,

budući da:

| (1) | Člankom 17. Uredbe (EZ) br. 470/2009 zahtijeva se da se u Uredbi odredi najveća dopuštena količina rezidua farmakološki djelatnih tvari namijenjenih za uporabu u Uniji u veterinarsko-medicinskim proizvodima za životinje koje se koriste za proizvodnju hrane ili u biocidnim pripravcima koji se koriste u uzgoju životinja. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 17. Uredbe (EZ) br. 470/2009 zahtijeva se da se u Uredbi odredi najveća dopuštena količina rezidua farmakološki djelatnih tvari namijenjenih za uporabu u Uniji u veterinarsko-medicinskim proizvodima za životinje koje se koriste za proizvodnju hrane ili u biocidnim pripravcima koji se koriste u uzgoju životinja.

| (2) | U tablici 1. Priloga Uredbi Komisije (EU) br. 37/2010 (2) utvrđuju se farmakološki djelatne tvari i njihova klasifikacija s obzirom na najveće dopuštene količine rezidua u hrani životinjskog podrijetla. |
| --- | --- |

(2)

U tablici 1. Priloga Uredbi Komisije (EU) br. 37/2010 (2) utvrđuju se farmakološki djelatne tvari i njihova klasifikacija s obzirom na najveće dopuštene količine rezidua u hrani životinjskog podrijetla.

| (3) | Propil 4-hidroksibenzoat i njegova natrijeva sol još nisu uključeni u tu tablicu. |
| --- | --- |

(3)

Propil 4-hidroksibenzoat i njegova natrijeva sol još nisu uključeni u tu tablicu.

| (4) | Zahtjev za određivanje najvećih dopuštenih količina rezidua za propil 4-hidroksibenzoat i njegovu natrijevu sol u svim vrstama životinja koje se koriste za proizvodnju hrane predan je Europskoj agenciji za lijekove („EMA”). |
| --- | --- |

(4)

Zahtjev za određivanje najvećih dopuštenih količina rezidua za propil 4-hidroksibenzoat i njegovu natrijevu sol u svim vrstama životinja koje se koriste za proizvodnju hrane predan je Europskoj agenciji za lijekove („EMA”).

| (5) | Na temelju mišljenja Odbora za veterinarsko-medicinske proizvode EMA je preporučila da određivanje najvećih dopuštenih količina rezidua za propil 4-hidroksibenzoat i njegovu natrijevu sol u svim vrstama životinja koje se koriste za proizvodnju hrane nije nužno za zaštitu zdravlja ljudi, pod uvjetom da se ta tvar upotrebljava isključivo kao konzervans. |
| --- | --- |

(5)

Na temelju mišljenja Odbora za veterinarsko-medicinske proizvode EMA je preporučila da određivanje najvećih dopuštenih količina rezidua za propil 4-hidroksibenzoat i njegovu natrijevu sol u svim vrstama životinja koje se koriste za proizvodnju hrane nije nužno za zaštitu zdravlja ljudi, pod uvjetom da se ta tvar upotrebljava isključivo kao konzervans.

| (6) | U skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 470/2009 EMA će razmotriti mogućnost uporabe utvrđenih najvećih dopuštenih količina rezidua za farmakološki djelatnu tvar u određenoj hrani za drugu hranu dobivenu od iste vrste životinja ili utvrđenih najvećih dopuštenih količina rezidua za farmakološki djelatnu tvar u jednoj ili više vrsta životinja za drugu vrstu životinja. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 470/2009 EMA će razmotriti mogućnost uporabe utvrđenih najvećih dopuštenih količina rezidua za farmakološki djelatnu tvar u određenoj hrani za drugu hranu dobivenu od iste vrste životinja ili utvrđenih najvećih dopuštenih količina rezidua za farmakološki djelatnu tvar u jednoj ili više vrsta životinja za drugu vrstu životinja.

| (7) | S obzirom na mišljenje EMA-e da za propil 4-hidroksibenzoat i njegovu natrijevu sol ne treba utvrditi najveće dopuštene količine rezidua, ekstrapolacija za ovu tvar nije moguća. |
| --- | --- |

(7)

S obzirom na mišljenje EMA-e da za propil 4-hidroksibenzoat i njegovu natrijevu sol ne treba utvrditi najveće dopuštene količine rezidua, ekstrapolacija za ovu tvar nije moguća.

| (8) | Tablicu 1. Priloga Uredbi (EU) br. 37/2010 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(8)

Tablicu 1. Priloga Uredbi (EU) br. 37/2010 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (9) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za veterinarsko-medicinske proizvode, |
| --- | --- |

(9)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za veterinarsko-medicinske proizvode,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog Uredbi (EU) br. 37/2010 mijenja se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 2. rujna 2015.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 3. srpnja 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 152, 16.6.2009., str. 11.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) br. 37/2010 od 22. prosinca 2009. o farmakološki djelatnim tvarima i njihovoj klasifikaciji u odnosu na najveće dopuštene količine rezidua u hrani životinjskog podrijetla (SL L 15, 20.1.2010., str. 1.).

2

---

PRILOG

U tablici 1. Priloga Uredbi (EU) br. 37/2010 abecednim redom dodaje se unos za sljedeću tvar:

| Farmakološki djelatna tvar | Marker rezidua | Vrsta životinje | NDK | Ciljno tkivo | Ostale odredbe (u skladu s člankom 14. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 470/2009) | Terapeutska klasifikacija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Propil 4-hidroksibenzoat i njegova natrijeva sol | NIJE PRIMJENJIVO | Sve vrste životinja koje se koriste za proizvodnju hrane | NDK nije potreban | NIJE PRIMJENJIVO | Samo za uporabu kao konzervans | NEMA UNOSA” |

Farmakološki djelatna tvar

Marker rezidua

Vrsta životinje

NDK

Ciljno tkivo

Ostale odredbe (u skladu s člankom 14. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 470/2009)

Terapeutska klasifikacija

„Propil 4-hidroksibenzoat i njegova natrijeva sol

NIJE PRIMJENJIVO

Sve vrste životinja koje se koriste za proizvodnju hrane

NDK nije potreban

NIJE PRIMJENJIVO

Samo za uporabu kao konzervans

NEMA UNOSA”

---

| 4.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 175/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 175/14

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1081

оd 3. srpnja 2015.

o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Rusije

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7. stavak 4.,

nakon savjetovanja s državama članicama,

budući da:

A.   POSTUPAK

1.   Pokretanje postupka

| (1) | Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 8. listopada 2014. antidampinški ispitni postupak u pogledu uvoza u Uniju određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Rusije („Rusija” ili „dotična zemlja”). Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije
   (2) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(1)

Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 8. listopada 2014. antidampinški ispitni postupak u pogledu uvoza u Uniju određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Rusije („Rusija” ili „dotična zemlja”). Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije
   (2) („Obavijest o pokretanju postupka”).

| (2) | Postupak je pokrenut nakon zahtjeva koji su 25. kolovoza 2014. AFM Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Alcomet AD, Eurofoil Luxembourg SA, Hydro Aluminium Rolled Products GmbH i Impol d.o.o. („podnositelji zahtjeva”) podnijeli u ime proizvođača koji predstavljaju više od 25 % ukupne proizvodnje aluminijskih folija u Uniji. Zahtjev je sadržavao dokaze prima facie o dampingu navedenog proizvoda i o posljedičnoj materijalnoj šteti, što se smatralo dovoljnim opravdanjem za pokretanje ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(2)

Postupak je pokrenut nakon zahtjeva koji su 25. kolovoza 2014. AFM Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Alcomet AD, Eurofoil Luxembourg SA, Hydro Aluminium Rolled Products GmbH i Impol d.o.o. („podnositelji zahtjeva”) podnijeli u ime proizvođača koji predstavljaju više od 25 % ukupne proizvodnje aluminijskih folija u Uniji. Zahtjev je sadržavao dokaze prima facie o dampingu navedenog proizvoda i o posljedičnoj materijalnoj šteti, što se smatralo dovoljnim opravdanjem za pokretanje ispitnog postupka.

| (3) | Komisija je 4. listopada 2014. najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 u pogledu konačnih antidampinških mjera koje su na snazi za uvoz određene aluminijske folije podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina”) i Brazila objavom obavijesti u Službenom listu Europske unije
   (3). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 4. listopada 2014. najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 u pogledu konačnih antidampinških mjera koje su na snazi za uvoz određene aluminijske folije podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina”) i Brazila objavom obavijesti u Službenom listu Europske unije
   (3).

2.   Zainteresirane strane

| (4) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate kako bi sudjelovale u ispitnom postupku. Nadalje, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, poznatog proizvođača izvoznika i ruska nadležna tijela, poznate uvoznike, korisnike i trgovce za koje se zna da se postupak na njih odnosi te ih pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate kako bi sudjelovale u ispitnom postupku. Nadalje, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, poznatog proizvođača izvoznika i ruska nadležna tijela, poznate uvoznike, korisnike i trgovce za koje se zna da se postupak na njih odnosi te ih pozvala na sudjelovanje.

| (5) | Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(5)

Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima.

| (6) | Zainteresirane strane dobile su priliku i iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti saslušanje u roku određenom u Obavijesti o pokretanju postupka. Nijedna zainteresirana strana nije zatražila saslušanje službi Komisije i/ili službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(6)

Zainteresirane strane dobile su priliku i iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti saslušanje u roku određenom u Obavijesti o pokretanju postupka. Nijedna zainteresirana strana nije zatražila saslušanje službi Komisije i/ili službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima.

3.   Odabir uzorka

| (7) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka najavila da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka najavila da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Rusije

| (8) | Budući da cjelokupnu proizvodnju dotičnog proizvoda u Rusiji obavlja jedna grupacija društava, grupacija Rusal, u Obavijesti o pokretanju postupka nije predviđen odabir uzorka proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(8)

Budući da cjelokupnu proizvodnju dotičnog proizvoda u Rusiji obavlja jedna grupacija društava, grupacija Rusal, u Obavijesti o pokretanju postupka nije predviđen odabir uzorka proizvođača izvoznika.

Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (9) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje i proizvodnje odabrala uzorak. Uzorak se sastojao od šest proizvođača iz Unije i njihovih povezanih društava s obzirom na to da je na početku ispitnog postupka unutarnja struktura grupacije bila nejasna u pogledu funkcija proizvodnje i preprodaje dotičnog proizvoda. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su više od 70 % ukupne proizvodnje u Uniji. Komisija je pozvala zainteresirane strane da ulože primjedbe na privremeni uzorak. Unutar zadanog roka nisu primljene nikakve primjedbe; stoga je privremeni uzorak potvrđen. Uzorak se smatra reprezentativnim za industriju Unije. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje i proizvodnje odabrala uzorak. Uzorak se sastojao od šest proizvođača iz Unije i njihovih povezanih društava s obzirom na to da je na početku ispitnog postupka unutarnja struktura grupacije bila nejasna u pogledu funkcija proizvodnje i preprodaje dotičnog proizvoda. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su više od 70 % ukupne proizvodnje u Uniji. Komisija je pozvala zainteresirane strane da ulože primjedbe na privremeni uzorak. Unutar zadanog roka nisu primljene nikakve primjedbe; stoga je privremeni uzorak potvrđen. Uzorak se smatra reprezentativnim za industriju Unije.

Odabir uzorka nepovezanih uvoznika

| (10) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (11) | S četrnaest poznatih uvoznika/korisnika stupilo se u kontakt u početnoj fazi te su pozvani da objasne svoju djelatnost i, prema potrebi, popune obrazac o odabiru uzorka koji je priložen uz Obavijest o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(11)

S četrnaest poznatih uvoznika/korisnika stupilo se u kontakt u početnoj fazi te su pozvani da objasne svoju djelatnost i, prema potrebi, popune obrazac o odabiru uzorka koji je priložen uz Obavijest o pokretanju postupka.

| (12) | Tri su društva odgovorila na obrazac o odabiru uzorka. Oni su, međutim, bili „namatači”, tj. industrijski korisnici koji su dotični proizvod uvozili radi daljnje prerade prije ponovne prodaje. Nije se javio nijedan trgovac. Stoga odabir uzorka nije opravdan. |
| --- | --- |

(12)

Tri su društva odgovorila na obrazac o odabiru uzorka. Oni su, međutim, bili „namatači”, tj. industrijski korisnici koji su dotični proizvod uvozili radi daljnje prerade prije ponovne prodaje. Nije se javio nijedan trgovac. Stoga odabir uzorka nije opravdan.

| (13) | Javila su se četiri druga društva i izjavila da ne uvoze dotični proizvod iz Rusije ili da su namatači. Upitnik za korisnike poslan je na svih sedam društava koja su se javila. |
| --- | --- |

(13)

Javila su se četiri druga društva i izjavila da ne uvoze dotični proizvod iz Rusije ili da su namatači. Upitnik za korisnike poslan je na svih sedam društava koja su se javila.

Odgovori na upitnik i suradnja

| (14) | Komisija je poslala upitnike na šest proizvođača iz Unije u uzorku i njihova povezana društva, jednu grupaciju proizvođača izvoznika i sedam korisnika utvrđenih u Uniji. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je poslala upitnike na šest proizvođača iz Unije u uzorku i njihova povezana društva, jednu grupaciju proizvođača izvoznika i sedam korisnika utvrđenih u Uniji.

| (15) | Odgovori na upitnik primljeni su od svih proizvođača iz Unije u uzorku, grupacije proizvođača izvoznika (koju čine dva proizvođača izvoznika, četiri povezana trgovca i osam povezanih dobavljača sirovina od kojih svi imaju poslovni nastan u Rusiji, osim dvaju trgovaca koji su registrirani u Jerseyu i Švicarskoj) te od četiri korisnika. Nakon zahtjeva Komisije, naknadno su od grupacije Rusal primljene revidirane tablice iz upitnika. |
| --- | --- |

(15)

Odgovori na upitnik primljeni su od svih proizvođača iz Unije u uzorku, grupacije proizvođača izvoznika (koju čine dva proizvođača izvoznika, četiri povezana trgovca i osam povezanih dobavljača sirovina od kojih svi imaju poslovni nastan u Rusiji, osim dvaju trgovaca koji su registrirani u Jerseyu i Švicarskoj) te od četiri korisnika. Nakon zahtjeva Komisije, naknadno su od grupacije Rusal primljene revidirane tablice iz upitnika.

Posjeti radi provjere

| (16) | Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala nužnima za potrebe privremenog utvrđivanja dampinga, nastale štete i interesa Unije. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala nužnima za potrebe privremenog utvrđivanja dampinga, nastale štete i interesa Unije.

| (17) | Budući da je jedno od društava u uzorku tijekom razmatranog razdoblja proizvodilo male količine isključivo za vlastitu upotrebu, smatralo se da posjet radi provjere nije potreban. |
| --- | --- |

(17)

Budući da je jedno od društava u uzorku tijekom razmatranog razdoblja proizvodilo male količine isključivo za vlastitu upotrebu, smatralo se da posjet radi provjere nije potreban.

4.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

| (19) | Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2013. do 30. rujna 2014. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(19)

Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2013. do 30. rujna 2014. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

B.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

5.   Dotični proizvod

| (20) | Dotični je proizvod aluminijska folija debljine ne manje od 0,008 mm i ne veće od 0,018 mm, bez podloge, samo valjane i dalje neobrađene, u svitcima širine ne veće od 650 mm i mase veće od 10 kg („veliki svitci”), podrijetlom iz Rusije, koja je trenutačno obuhvaćena oznakom KN ex 7607 11 19 (oznaka TARIC 7607111910) („dotični proizvod”). Dotični proizvod uobičajeno je poznat po nazivom „aluminijska folija za domaćinstvo”. |
| --- | --- |

(20)

Dotični je proizvod aluminijska folija debljine ne manje od 0,008 mm i ne veće od 0,018 mm, bez podloge, samo valjane i dalje neobrađene, u svitcima širine ne veće od 650 mm i mase veće od 10 kg („veliki svitci”), podrijetlom iz Rusije, koja je trenutačno obuhvaćena oznakom KN ex 7607 11 19 (oznaka TARIC 7607111910) („dotični proizvod”). Dotični proizvod uobičajeno je poznat po nazivom „aluminijska folija za domaćinstvo”.

| (21) | Aluminijska folija za domaćinstvo proizvodi se od čistog aluminija koji se najprije lijeva u debele trake (debljine nekoliko milimetara, tj. do 1 000 puta deblje od dotičnog proizvoda) i zatim valja u različitim fazama do željene debljine. Nakon valjanja folija se obrađuje termičkim procesom žarenja i na kraju namotava na kolutove (svitke). |
| --- | --- |

(21)

Aluminijska folija za domaćinstvo proizvodi se od čistog aluminija koji se najprije lijeva u debele trake (debljine nekoliko milimetara, tj. do 1 000 puta deblje od dotičnog proizvoda) i zatim valja u različitim fazama do željene debljine. Nakon valjanja folija se obrađuje termičkim procesom žarenja i na kraju namotava na kolutove (svitke).

| (22) | Te kolutove aluminijske folije za domaćinstvo poduzeća za obradu na kraju proizvodnog lanca, tzv. namatači, zatim namotavaju u manje svitke. Dobiveni proizvod (tj. svitci za široku potrošnju koji nisu dotični proizvod) upotrebljava se za višenamjensko kratkotrajno umatanje, uglavnom u kućanstvima, pripremi i dostavi hrane i pića te maloprodaji hrane i cvijeća. |
| --- | --- |

(22)

Te kolutove aluminijske folije za domaćinstvo poduzeća za obradu na kraju proizvodnog lanca, tzv. namatači, zatim namotavaju u manje svitke. Dobiveni proizvod (tj. svitci za široku potrošnju koji nisu dotični proizvod) upotrebljava se za višenamjensko kratkotrajno umatanje, uglavnom u kućanstvima, pripremi i dostavi hrane i pića te maloprodaji hrane i cvijeća.

6.   Istovjetni proizvod

| (23) | Ispitni postupak pokazao je da dotični proizvod, proizvod koji se proizvodi i prodaje na ruskom domaćem tržištu te proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije imaju jednaka osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene. |
| --- | --- |

(23)

Ispitni postupak pokazao je da dotični proizvod, proizvod koji se proizvodi i prodaje na ruskom domaćem tržištu te proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije imaju jednaka osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene.

| (24) | Komisija je, stoga, u toj fazi zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je, stoga, u toj fazi zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

7.   Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

| (25) | Jedan je uvoznik tvrdio da bi u opseg proizvoda trebalo uključiti aluminijsku foliju za domaćinstvo mase 10 kg ili manje (takozvane „svitke za široku potrošnju”). Taj je uvoznik tvrdio da nema razlika u fizičkim, kemijskim i tehničkim svojstvima između svitaka za široku potrošnju i velikih svitaka. Uvoznik je dalje tvrdio da bi se uvođenjem antidampinških pristojbi samo na velike svitke potaknuo izvoz svitaka za široku potrošnju bez antidampinških pristojbi iz Rusije. |
| --- | --- |

(25)

Jedan je uvoznik tvrdio da bi u opseg proizvoda trebalo uključiti aluminijsku foliju za domaćinstvo mase 10 kg ili manje (takozvane „svitke za široku potrošnju”). Taj je uvoznik tvrdio da nema razlika u fizičkim, kemijskim i tehničkim svojstvima između svitaka za široku potrošnju i velikih svitaka. Uvoznik je dalje tvrdio da bi se uvođenjem antidampinških pristojbi samo na velike svitke potaknuo izvoz svitaka za široku potrošnju bez antidampinških pristojbi iz Rusije.

| (26) | Fizičko svojstvo na temelju kojeg se razlikuju veliki svitci, s jedne strane, i svitci za široku potrošnju, s druge strane, jest masa. Osim toga, to odgovara i oznaci KN. Štoviše, industrija Unije, kako je definirana u uvodnoj izjavi 53., proizvodi samo velike svitke i ne proizvodi svitke za široku potrošnju. Velike svitke kupuju te dalje u svitke za široku potrošnju prerađuju namatači koji, pak, taj proizvod preprodaju trgovcima na malo i krajnjim korisnicima. Veliki svitci i svitci za široku potrošnju, stoga, imaju različita fizička svojstva, ne proizvode ih isti proizvođači, nisu međusobno konkurentni i njima se ne trguje na istom tržištu. |
| --- | --- |

(26)

Fizičko svojstvo na temelju kojeg se razlikuju veliki svitci, s jedne strane, i svitci za široku potrošnju, s druge strane, jest masa. Osim toga, to odgovara i oznaci KN. Štoviše, industrija Unije, kako je definirana u uvodnoj izjavi 53., proizvodi samo velike svitke i ne proizvodi svitke za široku potrošnju. Velike svitke kupuju te dalje u svitke za široku potrošnju prerađuju namatači koji, pak, taj proizvod preprodaju trgovcima na malo i krajnjim korisnicima. Veliki svitci i svitci za široku potrošnju, stoga, imaju različita fizička svojstva, ne proizvode ih isti proizvođači, nisu međusobno konkurentni i njima se ne trguje na istom tržištu.

| (27) | Stoga je odbijena tvrdnja da je svitke za široku potrošnju potrebno uključiti u opseg proizvoda iz ovog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(27)

Stoga je odbijena tvrdnja da je svitke za široku potrošnju potrebno uključiti u opseg proizvoda iz ovog ispitnog postupka.

| (28) | Učinak antidampinških pristojbi na velike svitke na industriju na kraju proizvodnog lanca opisan je u nastavku u uvodnim izjavama 151. do 163. o interesu Unije. |
| --- | --- |

(28)

Učinak antidampinških pristojbi na velike svitke na industriju na kraju proizvodnog lanca opisan je u nastavku u uvodnim izjavama 151. do 163. o interesu Unije.

C.   DAMPING

8.   Uobičajena vrijednost

| (29) | Komisija je najprije ispitala je li ukupan obujam domaće prodaje svakog proizvođača izvoznika reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima na domaćem tržištu po proizvođaču izvozniku čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je najprije ispitala je li ukupan obujam domaće prodaje svakog proizvođača izvoznika reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima na domaćem tržištu po proizvođaču izvozniku čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (30) | Na temelju toga utvrđeno je da ukupna prodaja jednog proizvođača izvoznika nije reprezentativna. Budući da nije prodavao istovjetni proizvod u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, Komisija je za tog proizvođača izvoznika koji surađuje izračunala uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(30)

Na temelju toga utvrđeno je da ukupna prodaja jednog proizvođača izvoznika nije reprezentativna. Budući da nije prodavao istovjetni proizvod u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, Komisija je za tog proizvođača izvoznika koji surađuje izračunala uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe.

| (31) | Uobičajena vrijednost za tog proizvođača izvoznika koji surađuje izračunana je tako da je prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka dodatno sljedeće:






  (a) | ponderirani prosječni troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi koje je proizvođač izvoznik koji surađuje imao u pogledu domaće prodaje tih vrsta istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka; i |
| --- | --- | --- |

(31)

Uobičajena vrijednost za tog proizvođača izvoznika koji surađuje izračunana je tako da je prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka dodatno sljedeće:

(a)

ponderirani prosječni troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi koje je proizvođač izvoznik koji surađuje imao u pogledu domaće prodaje tih vrsta istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka; i

| (b) | ponderirana prosječna dobit koju je proizvođač izvoznik koji surađuje ostvario od domaće prodaje tih vrsta istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(b)

ponderirana prosječna dobit koju je proizvođač izvoznik koji surađuje ostvario od domaće prodaje tih vrsta istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (32) | U pogledu drugog proizvođača izvoznika utvrđeno je da je njegova ukupna domaća prodaja bila reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 29.). |
| --- | --- |

(32)

U pogledu drugog proizvođača izvoznika utvrđeno je da je njegova ukupna domaća prodaja bila reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 29.).

| (33) | Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu i koje su identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju. Komisija je ispitala je li domaća prodaja tog drugog proizvođača izvoznika na njegovu domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda koja je identična ili usporediva s vrstom proizvoda koja se prodaje radi izvoza u Uniju reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja bilo koje vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupan obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka čini barem 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniju. Komisija je utvrdila da su u slučaju 5 od 14 vrsta proizvoda izvezene vrste proizvoda odgovarale reprezentativnoj domaćoj prodaji. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu i koje su identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju. Komisija je ispitala je li domaća prodaja tog drugog proizvođača izvoznika na njegovu domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda koja je identična ili usporediva s vrstom proizvoda koja se prodaje radi izvoza u Uniju reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja bilo koje vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupan obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka čini barem 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniju. Komisija je utvrdila da su u slučaju 5 od 14 vrsta proizvoda izvezene vrste proizvoda odgovarale reprezentativnoj domaćoj prodaji.

| (34) | Kad nije bilo domaće prodaje određene vrste proizvoda ili za vrste proizvoda čiji obujam domaće prodaje nije bio dostatan, uobičajena vrijednost izračunana je u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe, kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi 31. |
| --- | --- |

(34)

Kad nije bilo domaće prodaje određene vrste proizvoda ili za vrste proizvoda čiji obujam domaće prodaje nije bio dostatan, uobičajena vrijednost izračunana je u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe, kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi 31.

| (35) | Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju.

| (36) | Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:






  (a) | ako obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni koja je jednaka ili viša od izračunanog troška proizvodnje predstavlja više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; i |
| --- | --- | --- |

(36)

Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:

(a)

ako obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni koja je jednaka ili viša od izračunanog troška proizvodnje predstavlja više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; i

| (b) | ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka ili viša od jediničnog troška proizvodnje. |
| --- | --- |

(b)

ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka ili viša od jediničnog troška proizvodnje.

| (37) | U ovom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(37)

U ovom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (38) | Analizom domaće prodaje pokazalo se da je više od 90 % domaće proizvodnje bilo profitabilno te da je ponderirana prosječna prodajna cijena bila viša od troška proizvodnje. U skladu s tim, uobičajena vrijednost izračunana je kao ponderirani prosjek cijena domaće prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka za pet vrsta proizvoda s reprezentativnom domaćom prodajom. |
| --- | --- |

(38)

Analizom domaće prodaje pokazalo se da je više od 90 % domaće proizvodnje bilo profitabilno te da je ponderirana prosječna prodajna cijena bila viša od troška proizvodnje. U skladu s tim, uobičajena vrijednost izračunana je kao ponderirani prosjek cijena domaće prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka za pet vrsta proizvoda s reprezentativnom domaćom prodajom.

9.   Izvozna cijena

| (39) | Proizvođači izvoznici koji surađuju izvozili su u Uniju preko povezanog trgovca, društva RTI Ltd. („RTI”) sa sjedištem u Jerseyu. Taj trgovac kupuje dotični proizvod od proizvođača preko dvaju povezanih agenata koji imaju poslovni nastan u Moskvi. Nakon toga, dotični proizvod preprodaje krajnjim kupcima preko drugog agenta koji ima poslovni nastan u Švicarskoj. Sva tri povezana agenta obavljaju prodaju u ime proizvođačâ ili povezanog trgovca i plaćeni su u obliku mjesečnih provizija. |
| --- | --- |

(39)

Proizvođači izvoznici koji surađuju izvozili su u Uniju preko povezanog trgovca, društva RTI Ltd. („RTI”) sa sjedištem u Jerseyu. Taj trgovac kupuje dotični proizvod od proizvođača preko dvaju povezanih agenata koji imaju poslovni nastan u Moskvi. Nakon toga, dotični proizvod preprodaje krajnjim kupcima preko drugog agenta koji ima poslovni nastan u Švicarskoj. Sva tri povezana agenta obavljaju prodaju u ime proizvođačâ ili povezanog trgovca i plaćeni su u obliku mjesečnih provizija.

| (40) | U skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji. U ovom su slučaju prilagodbe cijene provedene za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje (troškovi prijevoza, osiguranja, kredita, carinske i upravne pristojbe), uključujući odgovarajuće troškove trgovca u pogledu prodaje te opće i administrativne troškove, kao i razumnu profitnu maržu. |
| --- | --- |

(40)

U skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji. U ovom su slučaju prilagodbe cijene provedene za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje (troškovi prijevoza, osiguranja, kredita, carinske i upravne pristojbe), uključujući odgovarajuće troškove trgovca u pogledu prodaje te opće i administrativne troškove, kao i razumnu profitnu maržu.

| (41) | U pogledu troškova prodaje te općih i administrativnih troškova Komisija je, na temelju podataka koje je grupacija Rusal dostavila u pogledu svoje prodaje dotičnog proizvoda na tržištu Unije, uzela odgovarajući iznos stvarnih troškova prodaje te općih i administrativnih troškova. To je bio iznos koji je povezani trgovac već utvrdio i dodijelio uvozu dotičnog proizvoda u Uniju u skladu s vlastitim izračunima i načelima raspodjele. Komisija se isto tako pobrinula da ne bude dvostrukog računanja troškova te da troškovi koji nisu povezani s uvozom dotičnog proizvoda nisu uključeni u taj iznos. Stoga je iznos troškova prodaje te općih i administrativnih troškova, koje je Komisija upotrijebila za izračun pouzdane izvozne cijene, bio strogo povezan s troškovima koji su nastali između uvoza i preprodaje dotičnog proizvoda u Uniju kako se zahtijeva u članku 2. stavku 9. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(41)

U pogledu troškova prodaje te općih i administrativnih troškova Komisija je, na temelju podataka koje je grupacija Rusal dostavila u pogledu svoje prodaje dotičnog proizvoda na tržištu Unije, uzela odgovarajući iznos stvarnih troškova prodaje te općih i administrativnih troškova. To je bio iznos koji je povezani trgovac već utvrdio i dodijelio uvozu dotičnog proizvoda u Uniju u skladu s vlastitim izračunima i načelima raspodjele. Komisija se isto tako pobrinula da ne bude dvostrukog računanja troškova te da troškovi koji nisu povezani s uvozom dotičnog proizvoda nisu uključeni u taj iznos. Stoga je iznos troškova prodaje te općih i administrativnih troškova, koje je Komisija upotrijebila za izračun pouzdane izvozne cijene, bio strogo povezan s troškovima koji su nastali između uvoza i preprodaje dotičnog proizvoda u Uniju kako se zahtijeva u članku 2. stavku 9. Osnovne uredbe.

| (42) | Dobit koju je povezani trgovac ostvario smatrala se nepouzdanom zbog povezanog odnosa s proizvođačima izvoznicima jer sama cijena među njima nije bila pouzdana. Kako nije bilo informacija od nezavisnih izvoznika u ovom ispitnom postupku, upotrijebljena je razumna profitna marža od 2 % koja je upotrijebljena u prethodnom ispitnom postupku o istom proizvodu (4). |
| --- | --- |

(42)

Dobit koju je povezani trgovac ostvario smatrala se nepouzdanom zbog povezanog odnosa s proizvođačima izvoznicima jer sama cijena među njima nije bila pouzdana. Kako nije bilo informacija od nezavisnih izvoznika u ovom ispitnom postupku, upotrijebljena je razumna profitna marža od 2 % koja je upotrijebljena u prethodnom ispitnom postupku o istom proizvodu (4).

| (43) | U pogledu tih odbitaka za troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit grupacija Rusal tvrdila je da je povezanog trgovca (RTI) potrebno smatrati unutarnjim izvoznim odjelom njezinih proizvođača izvoznika jer djeluju kao jedinstveni gospodarski subjekt iako su zasebni pravni subjekti. Stoga je grupacija Rusal tvrdila da nikakav odbitak nije trebalo provesti za troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit društva RTI. |
| --- | --- |

(43)

U pogledu tih odbitaka za troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit grupacija Rusal tvrdila je da je povezanog trgovca (RTI) potrebno smatrati unutarnjim izvoznim odjelom njezinih proizvođača izvoznika jer djeluju kao jedinstveni gospodarski subjekt iako su zasebni pravni subjekti. Stoga je grupacija Rusal tvrdila da nikakav odbitak nije trebalo provesti za troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit društva RTI.

| (44) | Međutim, smatra se da se, ako postoji povezani odnos između proizvođača izvoznika i uvoznika ili treće strane, izvozna cijena smatra nepouzdanom i da je potrebno izračunati pouzdanu cijenu. Za izračun pouzdane izvozne cijene u članku 2. stavku 9. Osnovne uredbe jasno su propisane prilagodbe za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje te za nastalu dobit. Ti troškovi uključuju troškove prodaje te opće i administrativne troškove. Razlog i svrha prilagodbi jest utvrđivanje pouzdane izvozne cijene. Stoga se ta tvrdnja morala odbiti. |
| --- | --- |

(44)

Međutim, smatra se da se, ako postoji povezani odnos između proizvođača izvoznika i uvoznika ili treće strane, izvozna cijena smatra nepouzdanom i da je potrebno izračunati pouzdanu cijenu. Za izračun pouzdane izvozne cijene u članku 2. stavku 9. Osnovne uredbe jasno su propisane prilagodbe za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje te za nastalu dobit. Ti troškovi uključuju troškove prodaje te opće i administrativne troškove. Razlog i svrha prilagodbi jest utvrđivanje pouzdane izvozne cijene. Stoga se ta tvrdnja morala odbiti.

10.   Usporedba

| (45) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu dvaju proizvođača izvoznika koji surađuju na temelju franko tvornica. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu dvaju proizvođača izvoznika koji surađuju na temelju franko tvornica.

| (46) | U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala primjerena usporedba, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(46)

U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala primjerena usporedba, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.

| (47) | Prilagodbe u pogledu izvoznih cijena izvršene su za prijevoz, osiguranje, manipulaciju, pakiranje, izvozna davanja i provizije. Prilagodbe u pogledu domaćih cijena provedene su za troškove prijevoza u zemlji, troškove pakiranja, troškove kredita, manipulaciju i provizije. |
| --- | --- |

(47)

Prilagodbe u pogledu izvoznih cijena izvršene su za prijevoz, osiguranje, manipulaciju, pakiranje, izvozna davanja i provizije. Prilagodbe u pogledu domaćih cijena provedene su za troškove prijevoza u zemlji, troškove pakiranja, troškove kredita, manipulaciju i provizije.

11.   Dampinška marža

| (48) | Komisija je za dva proizvođača izvoznika koji surađuju usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda, na temelju franko tvornica, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je za dva proizvođača izvoznika koji surađuju usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda, na temelju franko tvornica, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

| (49) | Budući da su ta dva proizvođača koja surađuju povezana, jedinstvena dampinška marža za ta dva društva utvrđena je na temelju ponderiranog prosjeka njihovih pojedinačnih dampinških marži. |
| --- | --- |

(49)

Budući da su ta dva proizvođača koja surađuju povezana, jedinstvena dampinška marža za ta dva društva utvrđena je na temelju ponderiranog prosjeka njihovih pojedinačnih dampinških marži.

| (50) | Na temelju toga privremena ponderirana prosječna dampinška marža, izražena kao postotak cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznosi:






  Društvo | Privremena dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| Grupacija Rusal: Ural Foil OJSC i OJSC Rusal Sayanal | 34,0 % |

(50)

Na temelju toga privremena ponderirana prosječna dampinška marža, izražena kao postotak cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznosi:

Društvo

Privremena dampinška marža

Grupacija Rusal: Ural Foil OJSC i OJSC Rusal Sayanal

34,0 %

| (51) | Razina suradnje u ovom je slučaju visoka jer je jedini postojeći proizvođač aluminijske folije za domaćinstvo u Rusiji odgovoran za 100 % uvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka surađivao u ispitnom postupku. Na temelju toga Komisija je odlučila preostalu dampinšku maržu temeljiti na razini pojedinačne dampinške marže utvrđene za društvo koje surađuje. |
| --- | --- |

(51)

Razina suradnje u ovom je slučaju visoka jer je jedini postojeći proizvođač aluminijske folije za domaćinstvo u Rusiji odgovoran za 100 % uvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka surađivao u ispitnom postupku. Na temelju toga Komisija je odlučila preostalu dampinšku maržu temeljiti na razini pojedinačne dampinške marže utvrđene za društvo koje surađuje.

| (52) | Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:






  Društvo | Privremena dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| Grupacija Rusal | 34,0 % |
| Sva ostala društva | 34,0 % |

(52)

Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

Društvo

Privremena dampinška marža

Grupacija Rusal

34,0 %

Sva ostala društva

34,0 %

D.   ŠTETA

1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije

| (53) | Istovjetni proizvod proizvodilo je dvanaest poznatih proizvođača iz Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(53)

Istovjetni proizvod proizvodilo je dvanaest poznatih proizvođača iz Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

| (54) | Procijenjeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila 47 349 tona. Komisija je brojku utvrdila na temelju statističkih podataka Eurostata, provjerenih odgovora na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku i procijenjenih podataka koji se odnose na proizvođače koji nisu u uzorku, a koje su dostavili podnositelji zahtjeva. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 9., proizvođači iz Unije odabrani u uzorku predstavljali su više od 70 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(54)

Procijenjeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila 47 349 tona. Komisija je brojku utvrdila na temelju statističkih podataka Eurostata, provjerenih odgovora na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku i procijenjenih podataka koji se odnose na proizvođače koji nisu u uzorku, a koje su dostavili podnositelji zahtjeva. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 9., proizvođači iz Unije odabrani u uzorku predstavljali su više od 70 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

| (55) | Proizvođač izvoznik tvrdio je da nisu svi podnositelji zahtjeva bili aktivni u proizvodnji aluminijske folije za domaćinstvo. Međutim, ispitnim postupkom pokazalo se da su svi podnositelji zahtjeva i njihova povezana društva doista proizvodili dotični proizvod, barem u malim količinama, te je ta tvrdnja stoga odbijena. |
| --- | --- |

(55)

Proizvođač izvoznik tvrdio je da nisu svi podnositelji zahtjeva bili aktivni u proizvodnji aluminijske folije za domaćinstvo. Međutim, ispitnim postupkom pokazalo se da su svi podnositelji zahtjeva i njihova povezana društva doista proizvodili dotični proizvod, barem u malim količinama, te je ta tvrdnja stoga odbijena.

2.   Potrošnja u Uniji

| (56) | Podatke o proizvodnji, proizvodnom kapacitetu, obujmu prodaje, zaposlenosti i obujmu izvoza koji se odnose na cijelu industriju Unije za razmatrano razdoblje dostavili su podnositelji zahtjeva. Podatci su procijenjeni, dostavljeni u najvećem i najmanjem mogućem rasponu te raščlanjeni u dvije kategorije: proizvođači iz Unije u uzorku i proizvođači iz Unije koji nisu u uzorku. Za proizvođače iz Unije u uzorku Komisija je upotrijebila stvarne provjerene podatke koje su ta društva dostavila u svojim odgovorima na upitnik. Za proizvođače iz Unije koji nisu u uzorku upotrijebljeni su podatci koje su dostavili podnositelji zahtjeva. Te su procjene stavljene na raspolaganje zainteresiranim stranama kako bi dostavile primjedbe. Međutim, nisu primljene nikakve primjedbe. |
| --- | --- |

(56)

Podatke o proizvodnji, proizvodnom kapacitetu, obujmu prodaje, zaposlenosti i obujmu izvoza koji se odnose na cijelu industriju Unije za razmatrano razdoblje dostavili su podnositelji zahtjeva. Podatci su procijenjeni, dostavljeni u najvećem i najmanjem mogućem rasponu te raščlanjeni u dvije kategorije: proizvođači iz Unije u uzorku i proizvođači iz Unije koji nisu u uzorku. Za proizvođače iz Unije u uzorku Komisija je upotrijebila stvarne provjerene podatke koje su ta društva dostavila u svojim odgovorima na upitnik. Za proizvođače iz Unije koji nisu u uzorku upotrijebljeni su podatci koje su dostavili podnositelji zahtjeva. Te su procjene stavljene na raspolaganje zainteresiranim stranama kako bi dostavile primjedbe. Međutim, nisu primljene nikakve primjedbe.

| (57) | Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju ukupnog procijenjenog obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i ukupnog obujma uvoza na temelju podataka Eurostata, ispravljenih, prema potrebi, na temelju provjerenih podataka koje je dostavio proizvođač izvoznik i odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. |
| --- | --- |

(57)

Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju ukupnog procijenjenog obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i ukupnog obujma uvoza na temelju podataka Eurostata, ispravljenih, prema potrebi, na temelju provjerenih podataka koje je dostavio proizvođač izvoznik i odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

| (58) | Budući da u dotičnoj zemlji postoji samo jedan proizvođač izvoznik, sve podatke koji se odnose na njega bilo je potrebno navesti u obliku raspona radi povjerljivosti. |
| --- | --- |

(58)

Budući da u dotičnoj zemlji postoji samo jedan proizvođač izvoznik, sve podatke koji se odnose na njega bilo je potrebno navesti u obliku raspona radi povjerljivosti.

| (59) | Na temelju toga potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

  Tablica 1.


  Potrošnja aluminijske folije za domaćinstvo u Uniji (u tonama) | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja u Uniji | [71 300 – 82 625] | [74 152 – 92 540] | [84 847 – 108 239] | [83 421 – 105 760] |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | [104 – 112] | [119 – 131] | [117 – 128] |
| Izvor: Eurostat, odgovori na upitnik i podatci koje su dostavili podnositelji zahtjeva |

(59)

Na temelju toga potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

Tablica 1.

Potrošnja aluminijske folije za domaćinstvo u Uniji (u tonama)

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Potrošnja u Uniji

[71 300 – 82 625]

[74 152 – 92 540]

[84 847 – 108 239]

[83 421 – 105 760]

Indeks (2011. = 100)

100

[104 – 112]

[119 – 131]

[117 – 128]

Izvor: Eurostat, odgovori na upitnik i podatci koje su dostavili podnositelji zahtjeva

| (60) | Potrošnja u Uniji povećala se od 2011. do 2013., ali se smanjila od 2013. do razdoblja ispitnog postupka. Potrošnja se tijekom razmatranog razdoblja općenito povećala od 17 % do 28 %. Povećanje potrošnje od 2011. do razdoblja ispitnog postupka uglavnom odražava povećanje uvoza iz Rusije i ostalih trećih zemalja, dok se prodaja industrije Unije na tržištu Unije samo malo povećala (vidjeti uvodnu izjavu 82.). |
| --- | --- |

(60)

Potrošnja u Uniji povećala se od 2011. do 2013., ali se smanjila od 2013. do razdoblja ispitnog postupka. Potrošnja se tijekom razmatranog razdoblja općenito povećala od 17 % do 28 %. Povećanje potrošnje od 2011. do razdoblja ispitnog postupka uglavnom odražava povećanje uvoza iz Rusije i ostalih trećih zemalja, dok se prodaja industrije Unije na tržištu Unije samo malo povećala (vidjeti uvodnu izjavu 82.).

3.   Uvoz iz dotične zemlje

Obujam i tržišni udjel uvoza iz dotične zemlje

| (61) | Komisija je utvrdila obujam uvoza iz dotične zemlje na temelju podataka Eurostata i podataka koje je dostavio proizvođač koji surađuje iz dotičnih zemalja. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je utvrdila obujam uvoza iz dotične zemlje na temelju podataka Eurostata i podataka koje je dostavio proizvođač koji surađuje iz dotičnih zemalja.

| (62) | Uvoz u Uniju iz dotične zemlje razvijao se kako slijedi:

  Tablica 2.


  Obujam uvoza (u tonama) | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Količina uvoza iz Rusije | [19 532 – 26 078] | [23 243 – 34 422] | [27 345 – 39 116] | [26 368 – 37 812] |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | [119 – 132] | [140 – 150] | [135 – 145] |
| Tržišni udjel | 29 % | 34 % | 34 % | 34 % |
| Izvor: Eurostat, odgovori na upitnik i podatci koje su dostavili podnositelji zahtjeva |

(62)

Uvoz u Uniju iz dotične zemlje razvijao se kako slijedi:

Tablica 2.

Obujam uvoza (u tonama)

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Količina uvoza iz Rusije

[19 532 – 26 078]

[23 243 – 34 422]

[27 345 – 39 116]

[26 368 – 37 812]

Indeks (2011. = 100)

100

[119 – 132]

[140 – 150]

[135 – 145]

Tržišni udjel

29 %

34 %

34 %

34 %

Izvor: Eurostat, odgovori na upitnik i podatci koje su dostavili podnositelji zahtjeva

| (63) | Obujam uvoza iz Rusije povećao se između 40 % i 50 % od 2011. do 2013., uz blago smanjenje u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(63)

Obujam uvoza iz Rusije povećao se između 40 % i 50 % od 2011. do 2013., uz blago smanjenje u razdoblju ispitnog postupka.

| (64) | Odgovarajući tržišni udjel povećao se s 29 % u 2011. na 34 % u 2012. te se zatim zadržao na stalnoj razini do kraja razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(64)

Odgovarajući tržišni udjel povećao se s 29 % u 2011. na 34 % u 2012. te se zatim zadržao na stalnoj razini do kraja razdoblja ispitnog postupka.

Cijene uvoza iz dotične zemlje i sniženje cijena

| (65) | Komisija je utvrdila ponderirane prosječne cijene uvoza na temelju podataka Eurostata i podataka koje je dostavio proizvođač koji surađuje iz dotičnih zemalja. Sniženje cijena industrije Unije uvozom iz dotične zemlje utvrđeno je na temelju odgovora na upitnik koje su dostavili ruski proizvođač izvoznik koji surađuje i proizvođači iz Unije u uzorku. |
| --- | --- |

(65)

Komisija je utvrdila ponderirane prosječne cijene uvoza na temelju podataka Eurostata i podataka koje je dostavio proizvođač koji surađuje iz dotičnih zemalja. Sniženje cijena industrije Unije uvozom iz dotične zemlje utvrđeno je na temelju odgovora na upitnik koje su dostavili ruski proizvođač izvoznik koji surađuje i proizvođači iz Unije u uzorku.

| (66) | Prosječna uvozna cijena aluminijske folije za domaćinstvo iz Rusije u Uniju razvijala se kako slijedi:

  Tablica 3.


  Uvozne cijene (EUR/tona) | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvozne cijene | [2 145 – 2 650] | [2 038 – 2 624] | [1 952 – 2 571] | [1 973 – 2 597] |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | [95 – 99] | [91 – 97] | [92 – 98] |
| Izvor: Eurostat i odgovor na upitnik |

(66)

Prosječna uvozna cijena aluminijske folije za domaćinstvo iz Rusije u Uniju razvijala se kako slijedi:

Tablica 3.

Uvozne cijene (EUR/tona)

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Uvozne cijene

[2 145 – 2 650]

[2 038 – 2 624]

[1 952 – 2 571]

[1 973 – 2 597]

Indeks (2011. = 100)

100

[95 – 99]

[91 – 97]

[92 – 98]

Izvor: Eurostat i odgovor na upitnik

| (67) | Prosječna uvozna cijena aluminijske folije za domaćinstvo iz Rusije u Uniju smanjila se tijekom razmatranog razdoblja; općenito se smanjila od 2 % do 8 %. |
| --- | --- |

(67)

Prosječna uvozna cijena aluminijske folije za domaćinstvo iz Rusije u Uniju smanjila se tijekom razmatranog razdoblja; općenito se smanjila od 2 % do 8 %.

| (68) | Komisija je utvrdila sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka uspoređujući: (a) ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda industrije Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica i (b) odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda uvoza ruskih proizvođača koji surađuju prema prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF uz odgovarajuće prilagodbe za carinske pristojbe i troškove nakon uvoza. |
| --- | --- |

(68)

Komisija je utvrdila sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka uspoređujući: (a) ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda industrije Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica i (b) odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda uvoza ruskih proizvođača koji surađuju prema prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF uz odgovarajuće prilagodbe za carinske pristojbe i troškove nakon uvoza.

| (69) | Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu zasebno za transakcije na istoj razini trgovine i odgovarajuće prilagođena prema potrebi. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka. Dobivena je ponderirana prosječna marža sniženja cijena u rasponu od 3 % do 7 % za uvoz iz Rusije na tržište Unije. |
| --- | --- |

(69)

Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu zasebno za transakcije na istoj razini trgovine i odgovarajuće prilagođena prema potrebi. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka. Dobivena je ponderirana prosječna marža sniženja cijena u rasponu od 3 % do 7 % za uvoz iz Rusije na tržište Unije.

| (70) | Iako je kao takvo znatno, to sniženje cijena potrebno je promatrati s obzirom na činjenicu da su te cijene industrije Unije, koje su tijekom razdoblja ispitnog postupka snižene zbog dampinških cijena iz Rusije, bile niže od troška proizvodnje. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 177. i 179., posljedično sniženje cijena prouzročeno ruskim cijenama iznosi u prosjeku oko 12 %. |
| --- | --- |

(70)

Iako je kao takvo znatno, to sniženje cijena potrebno je promatrati s obzirom na činjenicu da su te cijene industrije Unije, koje su tijekom razdoblja ispitnog postupka snižene zbog dampinških cijena iz Rusije, bile niže od troška proizvodnje. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 177. i 179., posljedično sniženje cijena prouzročeno ruskim cijenama iznosi u prosjeku oko 12 %.

4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

4.1.   Opće napomene

| (71) | U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(71)

U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (72) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 9., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(72)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 9., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.

| (73) | Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 56., Komisija je makroekonomske pokazatelje koji se odnose na cijelu industriju Unije ocijenila na temelju podataka koje su dostavili podnositelji zahtjeva i koji su propisno provjereni za društva u uzorku. Komisija je mikroekonomske pokazatelje koji se odnose samo na društva u uzorku ocijenila na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(73)

Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 56., Komisija je makroekonomske pokazatelje koji se odnose na cijelu industriju Unije ocijenila na temelju podataka koje su dostavili podnositelji zahtjeva i koji su propisno provjereni za društva u uzorku. Komisija je mikroekonomske pokazatelje koji se odnose samo na društva u uzorku ocijenila na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

| (74) | Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost i visina dampinške marže. |
| --- | --- |

(74)

Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost i visina dampinške marže.

| (75) | Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(75)

Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

4.2.   Makroekonomski pokazatelji

4.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (76) | Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

  Tablica 4.


  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (u tonama) | 44 316 | 46 165 | 48 796 | 47 349 |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | 104 | 110 | 107 |
| Proizvodni kapacitet (u tonama) | 54 777 | 54 485 | 59 186 | 61 496 |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | 99 | 108 | 112 |
| Iskorištenost kapaciteta | 81 % | 85 % | 82 % | 77 % |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | 105 | 102 | 95 |
| Izvor: odgovori na upitnik i podatci koje su dostavili podnositelji zahtjeva |

(76)

Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

Tablica 4.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam proizvodnje (u tonama)

44 316

46 165

48 796

47 349

Indeks (2011. = 100)

100

104

110

107

Proizvodni kapacitet (u tonama)

54 777

54 485

59 186

61 496

Indeks (2011. = 100)

100

99

108

112

Iskorištenost kapaciteta

81 %

85 %

82 %

77 %

Indeks (2011. = 100)

100

105

102

95

Izvor: odgovori na upitnik i podatci koje su dostavili podnositelji zahtjeva

| (77) | Proizvodnja se mijenjala tijekom razmatranog razdoblja. Iako se od 2011. do 2013. povećavala, smanjila se od 2013. do razdoblja ispitnog postupka. Obujam proizvodnje općenito se povećao za 7 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(77)

Proizvodnja se mijenjala tijekom razmatranog razdoblja. Iako se od 2011. do 2013. povećavala, smanjila se od 2013. do razdoblja ispitnog postupka. Obujam proizvodnje općenito se povećao za 7 % tijekom razmatranog razdoblja.

| (78) | Proizvodni kapacitet povećao se za 12 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(78)

Proizvodni kapacitet povećao se za 12 % tijekom razmatranog razdoblja.

| (79) | Budući da se proizvodni kapacitet povećao više od obujma proizvodnje, iskorištenost kapaciteta smanjila se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(79)

Budući da se proizvodni kapacitet povećao više od obujma proizvodnje, iskorištenost kapaciteta smanjila se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja.

| (80) | Proizvođač izvoznik tvrdio je da svi proizvođači aluminijske folije za domaćinstvo mogu proizvoditi i drugu vrstu folije, odnosno aluminijsku konvertersku foliju, i da za proizvodnju obje vrste folije upotrebljavaju iste strojeve. Na temelju toga, proizvođač izvoznik tvrdio je da će podatci industrije Unije koji se odnose na kapacitet i iskorištenost kapaciteta u pogledu aluminijske folije za domaćinstvo biti iskrivljeni. |
| --- | --- |

(80)

Proizvođač izvoznik tvrdio je da svi proizvođači aluminijske folije za domaćinstvo mogu proizvoditi i drugu vrstu folije, odnosno aluminijsku konvertersku foliju, i da za proizvodnju obje vrste folije upotrebljavaju iste strojeve. Na temelju toga, proizvođač izvoznik tvrdio je da će podatci industrije Unije koji se odnose na kapacitet i iskorištenost kapaciteta u pogledu aluminijske folije za domaćinstvo biti iskrivljeni.

| (81) | Iako je točno da je nekoliko proizvođača iz Unije proizvodilo aluminijsku konvertersku foliju i aluminijsku foliju za domaćinstvo, ispitnim postupkom pokazalo se da je najveći proizvođač iz Unije u uzorku proizvodio samo aluminijsku foliju za domaćinstvo. Za ostale proizvođače iz Unije u uzorku proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta temeljili su se na stvarnim podatcima te stoga činjenica da su proizvodili i aluminijsku konvertersku foliju nije utjecala na prijavljeni ukupni proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u pogledu aluminijske folije za domaćinstvo. Konačno, ispitnim postupkom pokazalo se da su proizvođači iz Unije u uzorku imali stabilan omjer proizvodnje dviju vrsta folija. Stoga je ta tvrdnja u ovoj fazi odbijena. |
| --- | --- |

(81)

Iako je točno da je nekoliko proizvođača iz Unije proizvodilo aluminijsku konvertersku foliju i aluminijsku foliju za domaćinstvo, ispitnim postupkom pokazalo se da je najveći proizvođač iz Unije u uzorku proizvodio samo aluminijsku foliju za domaćinstvo. Za ostale proizvođače iz Unije u uzorku proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta temeljili su se na stvarnim podatcima te stoga činjenica da su proizvodili i aluminijsku konvertersku foliju nije utjecala na prijavljeni ukupni proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u pogledu aluminijske folije za domaćinstvo. Konačno, ispitnim postupkom pokazalo se da su proizvođači iz Unije u uzorku imali stabilan omjer proizvodnje dviju vrsta folija. Stoga je ta tvrdnja u ovoj fazi odbijena.

4.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udjel

| (82) | Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udjel razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

  Tablica 5.


  Obujam prodaje i tržišni udjel na tržištu Unije | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam prodaje (u tonama) | [41 007 – 45 870] | [41 007 – 49 081] | [42 647 – 52 292] | [41 827 – 50 457] |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | [100 – 107] | [104 – 114] | [102 – 110] |
| Tržišni udjel | 55 % | 53 % | 49 % | 47 % |
| Izvor: odgovori na upitnik, Eurostat, podatci koje su dostavili podnositelji zahtjeva |

(82)

Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udjel razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

Tablica 5.

Obujam prodaje i tržišni udjel na tržištu Unije

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam prodaje (u tonama)

[41 007 – 45 870]

[41 007 – 49 081]

[42 647 – 52 292]

[41 827 – 50 457]

Indeks (2011. = 100)

100

[100 – 107]

[104 – 114]

[102 – 110]

Tržišni udjel

55 %

53 %

49 %

47 %

Izvor: odgovori na upitnik, Eurostat, podatci koje su dostavili podnositelji zahtjeva

| (83) | Obujam prodaje aluminijske folije za domaćinstvo blago se povećao tijekom razmatranog razdoblja. Obujam prodaje uglavnom se povećao od 2011. do 2013., tj. između 4 % i 14 %. Obujam prodaje smanjio se tijekom razdoblja ispitnog postupka; općenito se tijekom razmatranog razdoblja obujam prodaje povećao od 2 % do 10 %. Međutim, povećanje obujma prodaje, uzimajući u obzir istodobno povećanje potrošnje i povećanje uvoza, među ostalim, iz Rusije dovelo je do smanjenja tržišnog udjela industrije Unije s 55 % u 2011. na 47 % u razdoblju ispitnog postupka, tj. do smanjenja od 8 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. Smanjenje tržišnog udjela industrije Unije dogodilo se istodobno kao i povećanje tržišnog udjela ruskog uvoza, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 64. |
| --- | --- |

(83)

Obujam prodaje aluminijske folije za domaćinstvo blago se povećao tijekom razmatranog razdoblja. Obujam prodaje uglavnom se povećao od 2011. do 2013., tj. između 4 % i 14 %. Obujam prodaje smanjio se tijekom razdoblja ispitnog postupka; općenito se tijekom razmatranog razdoblja obujam prodaje povećao od 2 % do 10 %. Međutim, povećanje obujma prodaje, uzimajući u obzir istodobno povećanje potrošnje i povećanje uvoza, među ostalim, iz Rusije dovelo je do smanjenja tržišnog udjela industrije Unije s 55 % u 2011. na 47 % u razdoblju ispitnog postupka, tj. do smanjenja od 8 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. Smanjenje tržišnog udjela industrije Unije dogodilo se istodobno kao i povećanje tržišnog udjela ruskog uvoza, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 64.

4.2.3.   Rast

| (84) | Iako se potrošnja u Uniji povećala od 17 % do 28 % tijekom razmatranog razdoblja, obujam prodaje industrije Unije povećao se od 2 % do 10 % što je dovelo do gubitka tržišnog udjela od 8 postotnih bodova. |
| --- | --- |

(84)

Iako se potrošnja u Uniji povećala od 17 % do 28 % tijekom razmatranog razdoblja, obujam prodaje industrije Unije povećao se od 2 % do 10 % što je dovelo do gubitka tržišnog udjela od 8 postotnih bodova.

4.2.4.   Zaposlenost i produktivnost

| (85) | Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Zaposlenost i produktivnost | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | 769 | 787 | 758 | 781 |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | 102 | 99 | 102 |
| Produktivnost (u tonama po zaposleniku) | 58 | 59 | 64 | 61 |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | 102 | 112 | 105 |
| Izvor: odgovori na upitnik, podatci koje su dostavili podnositelji zahtjeva |

(85)

Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 6.

Zaposlenost i produktivnost

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Broj zaposlenika

769

787

758

781

Indeks (2011. = 100)

100

102

99

102

Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

58

59

64

61

Indeks (2011. = 100)

100

102

112

105

Izvor: odgovori na upitnik, podatci koje su dostavili podnositelji zahtjeva

| (86) | Zaposlenost u industriji Unije mijenjala se tijekom razmatranog razdoblja i općenito se blago povećala za 2 %. |
| --- | --- |

(86)

Zaposlenost u industriji Unije mijenjala se tijekom razmatranog razdoblja i općenito se blago povećala za 2 %.

| (87) | Od 2011. do 2013. produktivnost se povećala zbog većeg povećanja proizvodnje od zaposlenosti, kako je prikazano u tablici 4. u uvodnoj izjavi 77. Od 2013. do razdoblja ispitnog postupka, produktivnost se smanjila za 7 %, ali je ostala viša nego na početku razmatranog razdoblja u 2011. |
| --- | --- |

(87)

Od 2011. do 2013. produktivnost se povećala zbog većeg povećanja proizvodnje od zaposlenosti, kako je prikazano u tablici 4. u uvodnoj izjavi 77. Od 2013. do razdoblja ispitnog postupka, produktivnost se smanjila za 7 %, ali je ostala viša nego na početku razmatranog razdoblja u 2011.

4.2.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (88) | Dampinška marža znatno je viša od razine de minimis. Utjecaj visine stvarne dampinške marže na industriju Unije značajan je s obzirom na obujam i cijene uvoza iz dotične zemlje. |
| --- | --- |

(88)

Dampinška marža znatno je viša od razine de minimis. Utjecaj visine stvarne dampinške marže na industriju Unije značajan je s obzirom na obujam i cijene uvoza iz dotične zemlje.

| (89) | Industrija Unije još se uvijek oporavljala od prethodnog dampinga prouzročenog uvozom istog proizvoda podrijetlom iz Kine, Brazila i Armenije. Te su mjere trenutačno predmet usporednog ispitnog postupka revizije koji je u tijeku u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 3. |
| --- | --- |

(89)

Industrija Unije još se uvijek oporavljala od prethodnog dampinga prouzročenog uvozom istog proizvoda podrijetlom iz Kine, Brazila i Armenije. Te su mjere trenutačno predmet usporednog ispitnog postupka revizije koji je u tijeku u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 3.

4.3.   Mikroekonomski pokazatelji

4.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (90) | Prosječne prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Prosječne prodajne cijene | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/tona) | 2 932 | 2 714 | 2 705 | 2 597 |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | 93 | 92 | 89 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona) | 2 995 | 2 794 | 2 699 | 2 651 |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | 93 | 90 | 89 |
| Izvor: odgovori na upitnik |

(90)

Prosječne prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 7.

Prosječne prodajne cijene

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/tona)

2 932

2 714

2 705

2 597

Indeks (2011. = 100)

100

93

92

89

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

2 995

2 794

2 699

2 651

Indeks (2011. = 100)

100

93

90

89

Izvor: odgovori na upitnik

| (91) | Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji stalno se smanjivala te se općenito smanjila za 11 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(91)

Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji stalno se smanjivala te se općenito smanjila za 11 % tijekom razmatranog razdoblja.

| (92) | Unatoč tom smanjenju, jedinični trošak proizvodnje ostao je iznad prosječne prodajne cijene industrije Unije te industrija Unije nije mogla prodajnom cijenom pokriti svoj trošak proizvodnje, osim 2013. Industrija Unije nije mogla povisiti svoju prodajnu cijenu zbog pritiska dampinškog uvoza iz Rusije na cijene. |
| --- | --- |

(92)

Unatoč tom smanjenju, jedinični trošak proizvodnje ostao je iznad prosječne prodajne cijene industrije Unije te industrija Unije nije mogla prodajnom cijenom pokriti svoj trošak proizvodnje, osim 2013. Industrija Unije nije mogla povisiti svoju prodajnu cijenu zbog pritiska dampinškog uvoza iz Rusije na cijene.

| (93) | Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da je razvoj prodajne cijene industrije Unije slijedio razvoj cijene aluminija na Londonskoj burzi metala i da stoga cijene ruskog uvoza nisu imale nikakav utjecaj na prodajnu cijenu industrije Unije. Te strane tvrde da se stoga ne može smatrati da su zbog ruskih uvoznih cijena snižene prodajne cijene industrije Unije. Na temelju ispitnog postupka pokazalo se da je prodajna cijena industrije Unije slijedila isto kretanje kao i cijene aluminija na Londonskoj burzi metala. Međutim, to nije utjecalo na činjenicu da su zbog ruskih uvoznih cijena snižene prodajne cijene industrije Unije te je izvršen pritisak na tržište Unije zbog čega industrija Unije nije mogla povećati svoju prodajnu cijenu na razinu na kojoj bi se pokrio trošak proizvodnje. Stoga je taj argument potrebno odbiti. |
| --- | --- |

(93)

Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da je razvoj prodajne cijene industrije Unije slijedio razvoj cijene aluminija na Londonskoj burzi metala i da stoga cijene ruskog uvoza nisu imale nikakav utjecaj na prodajnu cijenu industrije Unije. Te strane tvrde da se stoga ne može smatrati da su zbog ruskih uvoznih cijena snižene prodajne cijene industrije Unije. Na temelju ispitnog postupka pokazalo se da je prodajna cijena industrije Unije slijedila isto kretanje kao i cijene aluminija na Londonskoj burzi metala. Međutim, to nije utjecalo na činjenicu da su zbog ruskih uvoznih cijena snižene prodajne cijene industrije Unije te je izvršen pritisak na tržište Unije zbog čega industrija Unije nije mogla povećati svoju prodajnu cijenu na razinu na kojoj bi se pokrio trošak proizvodnje. Stoga je taj argument potrebno odbiti.

4.3.2.   Troškovi rada

| (94) | Prosječni troškovi rada industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR) | 21 692 | 22 207 | 20 603 | 20 594 |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | 102 | 95 | 95 |
| Izvor: odgovori na upitnik |

(94)

Prosječni troškovi rada industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 8.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

21 692

22 207

20 603

20 594

Indeks (2011. = 100)

100

102

95

95

Izvor: odgovori na upitnik

| (95) | Između 2011. i razdoblja ispitnog postupka prosječni troškovi rada po zaposleniku proizvođača iz Unije u uzorku smanjili su se za 5 %. Troškovi rada najprije su se povećali za 2 % između 2011. i 2012., a zatim su se smanjili između 2012. i 2013. i nakon toga ostali stabilni tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(95)

Između 2011. i razdoblja ispitnog postupka prosječni troškovi rada po zaposleniku proizvođača iz Unije u uzorku smanjili su se za 5 %. Troškovi rada najprije su se povećali za 2 % između 2011. i 2012., a zatim su se smanjili između 2012. i 2013. i nakon toga ostali stabilni tijekom razdoblja ispitnog postupka.

4.3.3.   Zalihe

| (96) | Razine zaliha industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Zalihe | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe | 1 931 | 1 999 | 2 133 | 2 085 |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | 104 | 110 | 108 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Izvor: odgovori na upitnike |

(96)

Razine zaliha industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 9.

Zalihe

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Završne zalihe

1 931

1 999

2 133

2 085

Indeks (2011. = 100)

100

104

110

108

Završne zalihe kao postotak proizvodnje

5 %

5 %

5 %

5 %

Indeks (2011. = 100)

100

100

100

100

Izvor: odgovori na upitnike

| (97) | Zalihe se ne mogu smatrati relevantnim pokazateljem štete u ovom sektoru jer se proizvodnja i prodaja uglavnom temelje na narudžbama i, u skladu s tim, proizvođači obično drže ograničene zalihe. Stoga se kretanja zaliha navode samo u svrhu informiranja. |
| --- | --- |

(97)

Zalihe se ne mogu smatrati relevantnim pokazateljem štete u ovom sektoru jer se proizvodnja i prodaja uglavnom temelje na narudžbama i, u skladu s tim, proizvođači obično drže ograničene zalihe. Stoga se kretanja zaliha navode samo u svrhu informiranja.

| (98) | Završne zalihe tijekom razmatranog razdoblja općenito su se povećale za 8 %. Iako su se zalihe od 2011. do 2013. povećale za 10 %, od 2013. do kraja razdoblja ispitnog postupka blago su se smanjile. Završne zalihe kao postotak proizvodnje ostale su stabilne tijekom cijelog razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(98)

Završne zalihe tijekom razmatranog razdoblja općenito su se povećale za 8 %. Iako su se zalihe od 2011. do 2013. povećale za 10 %, od 2013. do kraja razdoblja ispitnog postupka blago su se smanjile. Završne zalihe kao postotak proizvodnje ostale su stabilne tijekom cijelog razmatranog razdoblja.

4.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (99) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | – 2,2 % | – 2,9 % | 0,2 % | – 2,1 % |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | 65 | 209 | 104 |
| Novčani tok (EUR) | 1 505 960 | 2 909 820 | 3 365 140 | 1 962 349 |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | 193 | 223 | 130 |
| Ulaganja (EUR) | 3 271 904 | 5 404 990 | 4 288 862 | 4 816 442 |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | 165 | 131 | 147 |
| Povrat ulaganja | – 4 % | – 5 % | 0 % | – 3 % |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | 60 | 209 | 108 |
| Izvor: odgovori na upitnik |

(99)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 10.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

– 2,2 %

– 2,9 %

0,2 %

– 2,1 %

Indeks (2011. = 100)

100

65

209

104

Novčani tok (EUR)

1 505 960

2 909 820

3 365 140

1 962 349

Indeks (2011. = 100)

100

193

223

130

Ulaganja (EUR)

3 271 904

5 404 990

4 288 862

4 816 442

Indeks (2011. = 100)

100

165

131

147

Povrat ulaganja

– 4 %

– 5 %

0 %

– 3 %

Indeks (2011. = 100)

100

60

209

108

Izvor: odgovori na upitnik

| (100) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije bilježila je gubitak, osim 2013. kad je ostvarila profitnu maržu malo iznad praga isplativosti. Profitabilnost se smanjila od 2011. do 2012., povećala se 2013., ali se zatim opet smanjila u razdoblju ispitnog postupka kad je dosegnula sličnu razinu kao 2011. Općenito se profitabilnost povećala za 4 % tijekom razmatranog razdoblja, što odgovara povećanju od 0,1 postotnog boda i zbog čega industrija Unije nije mogla ostvariti dobit tijekom razdoblja ispitnog postupka. Razlog tome najvećim je dijelom pritisak na cijene koji je vršio uvoz iz Rusije koji je ulazio u Uniju po dampinškim cijenama kojima su snižene cijene industrije Unije te zbog kojeg industrija Unije nije mogla povećati svoje cijene kako bi pokrila troškove proizvodnje. |
| --- | --- |

(100)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije bilježila je gubitak, osim 2013. kad je ostvarila profitnu maržu malo iznad praga isplativosti. Profitabilnost se smanjila od 2011. do 2012., povećala se 2013., ali se zatim opet smanjila u razdoblju ispitnog postupka kad je dosegnula sličnu razinu kao 2011. Općenito se profitabilnost povećala za 4 % tijekom razmatranog razdoblja, što odgovara povećanju od 0,1 postotnog boda i zbog čega industrija Unije nije mogla ostvariti dobit tijekom razdoblja ispitnog postupka. Razlog tome najvećim je dijelom pritisak na cijene koji je vršio uvoz iz Rusije koji je ulazio u Uniju po dampinškim cijenama kojima su snižene cijene industrije Unije te zbog kojeg industrija Unije nije mogla povećati svoje cijene kako bi pokrila troškove proizvodnje.

| (101) | Neto novčani tok sposobnost je industrije Unije da samostalno financira svoje djelatnosti. Novčani tok mijenjao se tijekom razmatranog razdoblja i zabilježio je uzlazno kretanje. Neto novčani tok općenito se povećao za 30 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, potrebno je napomenuti da je, u apsolutnim vrijednostima, novčani tok ostao na niskim razinama u usporedbi s ukupnim prometom u pogledu dotičnog proizvoda. |
| --- | --- |

(101)

Neto novčani tok sposobnost je industrije Unije da samostalno financira svoje djelatnosti. Novčani tok mijenjao se tijekom razmatranog razdoblja i zabilježio je uzlazno kretanje. Neto novčani tok općenito se povećao za 30 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, potrebno je napomenuti da je, u apsolutnim vrijednostima, novčani tok ostao na niskim razinama u usporedbi s ukupnim prometom u pogledu dotičnog proizvoda.

| (102) | Ulaganja su se povećala za 47 % tijekom razmatranog razdoblja. Ulaganja su se od 2011. do 2012. povećala za 65 %, smanjila su se tijekom 2013. i ponovno se povećala tijekom razdoblja ispitnog postupka. Uglavnom su predstavljala ulaganja potrebna za nove strojeve i ostala su na prilično niskim razinama tijekom razdoblja ispitnog postupka u usporedbi s ukupnim prometom. |
| --- | --- |

(102)

Ulaganja su se povećala za 47 % tijekom razmatranog razdoblja. Ulaganja su se od 2011. do 2012. povećala za 65 %, smanjila su se tijekom 2013. i ponovno se povećala tijekom razdoblja ispitnog postupka. Uglavnom su predstavljala ulaganja potrebna za nove strojeve i ostala su na prilično niskim razinama tijekom razdoblja ispitnog postupka u usporedbi s ukupnim prometom.

| (103) | Povrat ulaganja jest dobit u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Kao i ostali financijski pokazatelji, povrat ulaganja od proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda bio je negativan od 2011., osim 2013. kad je iznosio 0 %, što je odraz kretanja profitabilnosti. Povrat ulaganja općenito se blago smanjio za 8 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(103)

Povrat ulaganja jest dobit u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Kao i ostali financijski pokazatelji, povrat ulaganja od proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda bio je negativan od 2011., osim 2013. kad je iznosio 0 %, što je odraz kretanja profitabilnosti. Povrat ulaganja općenito se blago smanjio za 8 % tijekom razmatranog razdoblja.

| (104) | U pogledu sposobnosti prikupljanja kapitala, smanjenje sposobnosti ostvarivanja novčane dobiti za istovjetni proizvod proizvođača iz Unije u uzorku bilo je uzrok slabljenja njihova financijskog stanja zbog smanjenja interno ostvarenih sredstava. Na temelju ispitnog postupka utvrđeno je da se sposobnost prikupljanja kapitala općenito pogoršala tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(104)

U pogledu sposobnosti prikupljanja kapitala, smanjenje sposobnosti ostvarivanja novčane dobiti za istovjetni proizvod proizvođača iz Unije u uzorku bilo je uzrok slabljenja njihova financijskog stanja zbog smanjenja interno ostvarenih sredstava. Na temelju ispitnog postupka utvrđeno je da se sposobnost prikupljanja kapitala općenito pogoršala tijekom razmatranog razdoblja.

5.   Zaključak o šteti

| (105) | Nekoliko najvažnijih pokazatelja štete kretalo se negativno. U pogledu profitabilnosti industrija je bilježila gubitak tijekom cijelog razmatranog razdoblja, osim 2013. kad je dosegnula razinu samo malo višu od praga isplativosti; tijekom razdoblja ispitnog postupka industrija Unije zabilježila je negativnu dobit od – 2,1 %. Prodajne cijene smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja za 11 %. Jedinični trošak koji se isto tako smanjio za 11 % ostao je viši od prosječne prodajne cijene tijekom cijelog razmatranog razdoblja, osim 2013. Tržišni udjel industrije Unije smanjio se za 8 postotnih bodova, tj. sa 55 % u 2011. na 47 % u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(105)

Nekoliko najvažnijih pokazatelja štete kretalo se negativno. U pogledu profitabilnosti industrija je bilježila gubitak tijekom cijelog razmatranog razdoblja, osim 2013. kad je dosegnula razinu samo malo višu od praga isplativosti; tijekom razdoblja ispitnog postupka industrija Unije zabilježila je negativnu dobit od – 2,1 %. Prodajne cijene smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja za 11 %. Jedinični trošak koji se isto tako smanjio za 11 % ostao je viši od prosječne prodajne cijene tijekom cijelog razmatranog razdoblja, osim 2013. Tržišni udjel industrije Unije smanjio se za 8 postotnih bodova, tj. sa 55 % u 2011. na 47 % u razdoblju ispitnog postupka.

| (106) | Neki pokazatelji štete razvijali su se pozitivno tijekom razmatranog razdoblja. Obujam proizvodnje povećao se tijekom razmatranog razdoblja za 7 %, a proizvodni kapacitet za 12 %. Međutim, ta povećanja nisu odgovarala povećanju potrošnje, koje je bilo puno veće, odnosno, iznosilo je od 17 % do 28 % tijekom razmatranog razdoblja. Obujam prodaje povećao se tijekom razmatranog razdoblja od 2 % do 10 %. Međutim, na tržištu sa sve većom potrošnjom to nije dovelo do povećanja tržišnog udjela, nego, naprotiv, do gubitka tržišnog udjela za 8 postotnih bodova. Ulaganja su se tijekom razmatranog razdoblja povećala za 47 %. Odnosila su se na nove strojeve i ostala su na prilično niskim razinama tijekom razdoblja ispitnog postupka. Slično tome, novčani tok povećao se za 30 % tijekom razmatranog razdoblja, ali je ostao na niskim razinama. Navedena pozitivna kretanja stoga ne isključuju postojanje štete. |
| --- | --- |

(106)

Neki pokazatelji štete razvijali su se pozitivno tijekom razmatranog razdoblja. Obujam proizvodnje povećao se tijekom razmatranog razdoblja za 7 %, a proizvodni kapacitet za 12 %. Međutim, ta povećanja nisu odgovarala povećanju potrošnje, koje je bilo puno veće, odnosno, iznosilo je od 17 % do 28 % tijekom razmatranog razdoblja. Obujam prodaje povećao se tijekom razmatranog razdoblja od 2 % do 10 %. Međutim, na tržištu sa sve većom potrošnjom to nije dovelo do povećanja tržišnog udjela, nego, naprotiv, do gubitka tržišnog udjela za 8 postotnih bodova. Ulaganja su se tijekom razmatranog razdoblja povećala za 47 %. Odnosila su se na nove strojeve i ostala su na prilično niskim razinama tijekom razdoblja ispitnog postupka. Slično tome, novčani tok povećao se za 30 % tijekom razmatranog razdoblja, ali je ostao na niskim razinama. Navedena pozitivna kretanja stoga ne isključuju postojanje štete.

| (107) | Ruska nadležna tijela tvrdila su da prema analizi javno dostupnih financijskih dokumenata podnositelja zahtjeva nema materijalne štete. To je u suprotnosti s rezultatima ispitnog postupka koji su se temeljili na stvarno provjerenim podatcima industrije Unije koji se odnose na aluminijsku foliju za domaćinstvo. Neki proizvođači Unije nisu proizvodili isključivo aluminijsku foliju za domaćinstvo i stoga se iz javno dostupnih financijskih dokumenata ne može vidjeti stvarno stanje industrije Unije za aluminijsku foliju za domaćinstvo. Stoga se zaključci o gospodarskom stanju industrije Unije u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe ne bi trebali temeljiti na javno dostupnim financijskim dokumentima, nego na detaljnijim i provjerenim podatcima koji su dostupni u okviru ispitnog postupka. Ta je tvrdnja stoga odbijena. |
| --- | --- |

(107)

Ruska nadležna tijela tvrdila su da prema analizi javno dostupnih financijskih dokumenata podnositelja zahtjeva nema materijalne štete. To je u suprotnosti s rezultatima ispitnog postupka koji su se temeljili na stvarno provjerenim podatcima industrije Unije koji se odnose na aluminijsku foliju za domaćinstvo. Neki proizvođači Unije nisu proizvodili isključivo aluminijsku foliju za domaćinstvo i stoga se iz javno dostupnih financijskih dokumenata ne može vidjeti stvarno stanje industrije Unije za aluminijsku foliju za domaćinstvo. Stoga se zaključci o gospodarskom stanju industrije Unije u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe ne bi trebali temeljiti na javno dostupnim financijskim dokumentima, nego na detaljnijim i provjerenim podatcima koji su dostupni u okviru ispitnog postupka. Ta je tvrdnja stoga odbijena.

| (108) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(108)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

E.   UZROČNOST

| (109) | Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. Osnovne uredbe ispitala je li dampinškim uvozom iz dotične zemlje nanesena materijalna šteta industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici kojima se istodobno mogla nanijeti šteta industriji Unije. Komisija je osigurala da se sve moguće štete prouzročene drugim čimbenicima, a ne dampinškim uvozom iz Rusije, ne pripisuju dampinškom uvozu. Ti su čimbenici sljedeći:






  (a) | učinak uvoza iz ostalih trećih zemalja; |
| --- | --- | --- |

(109)

Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. Osnovne uredbe ispitala je li dampinškim uvozom iz dotične zemlje nanesena materijalna šteta industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici kojima se istodobno mogla nanijeti šteta industriji Unije. Komisija je osigurala da se sve moguće štete prouzročene drugim čimbenicima, a ne dampinškim uvozom iz Rusije, ne pripisuju dampinškom uvozu. Ti su čimbenici sljedeći:

(a)

učinak uvoza iz ostalih trećih zemalja;

| (b) | razvoj potrošnje u Uniji; |
| --- | --- |

(b)

razvoj potrošnje u Uniji;

| (c) | izvozni rezultati industrije Unije; |
| --- | --- |

(c)

izvozni rezultati industrije Unije;

| (d) | aktivnost industrije Unije na tržištu aluminijske konverterske folije; |
| --- | --- |

(d)

aktivnost industrije Unije na tržištu aluminijske konverterske folije;

| (e) | trošak sirovina. |
| --- | --- |

(e)

trošak sirovina.

1.   Učinci dampinškog uvoza

| (110) | Kako bi se utvrdilo postojanje uzročno-posljedične veze između dampinškog uvoza aluminijske folije za domaćinstvo iz Rusije i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije, Komisija je analizirala obujam i razine cijena uvoza iz ispitnog postupka te stupanj do kojeg je navedeno pridonijelo materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(110)

Kako bi se utvrdilo postojanje uzročno-posljedične veze između dampinškog uvoza aluminijske folije za domaćinstvo iz Rusije i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije, Komisija je analizirala obujam i razine cijena uvoza iz ispitnog postupka te stupanj do kojeg je navedeno pridonijelo materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.

| (111) | Ispitnim postupkom pokazalo se da se tijekom razmatranog razdoblja obujam jeftinog dampinškog uvoza iz Rusije povećao od 35 % do 45 %, što je dovelo do povećanja tržišnog udjela za oko 5 postotnih bodova u istom razdoblju. To se povećanje dogodilo istodobno kad i gubitak tržišnog udjela industrije Unije od 8 postotnih bodova. |
| --- | --- |

(111)

Ispitnim postupkom pokazalo se da se tijekom razmatranog razdoblja obujam jeftinog dampinškog uvoza iz Rusije povećao od 35 % do 45 %, što je dovelo do povećanja tržišnog udjela za oko 5 postotnih bodova u istom razdoblju. To se povećanje dogodilo istodobno kad i gubitak tržišnog udjela industrije Unije od 8 postotnih bodova.

| (112) | Istodobno je zbog ruskih uvoznih cijena izvršen pritisak na cijene na tržištu Unije te su cijene industrije Unije snižene od 2 % do 8 % tijekom razmatranog razdoblja. Zbog ruskih uvoznih cijena prodajne cijene industrije Unije, koje su bile ispod praga isplativosti, u prosjeku su snižene od 3 % do 7 %, što je dovelo do marže sniženja cijena od oko 12 %. Iako je kao takvo znatno, sniženje cijena potrebno je promatrati s obzirom na činjenicu da su cijene industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka uglavnom bile niže od troška proizvodnje. Industrija Unije morala je tijekom razmatranog razdoblja sniziti svoje cijene kako bi izbjegla dodatan gubitak tržišnog udjela. |
| --- | --- |

(112)

Istodobno je zbog ruskih uvoznih cijena izvršen pritisak na cijene na tržištu Unije te su cijene industrije Unije snižene od 2 % do 8 % tijekom razmatranog razdoblja. Zbog ruskih uvoznih cijena prodajne cijene industrije Unije, koje su bile ispod praga isplativosti, u prosjeku su snižene od 3 % do 7 %, što je dovelo do marže sniženja cijena od oko 12 %. Iako je kao takvo znatno, sniženje cijena potrebno je promatrati s obzirom na činjenicu da su cijene industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka uglavnom bile niže od troška proizvodnje. Industrija Unije morala je tijekom razmatranog razdoblja sniziti svoje cijene kako bi izbjegla dodatan gubitak tržišnog udjela.

| (113) | Unatoč tome, ruski uvoz u velikoj je mjeri preuzeo tržišne udjele brazilskog i kineskog uvoza nakon uvođenja mjera protiv tih zemalja te se industrija Unije nije mogla u potpunosti oporaviti od prethodnih dampinških praksi iz tih zemalja. To je dovelo do gubitaka koje je industrija Unije bilježila od 2011. do razdoblja ispitnog postupka, osim 2013. kad je profitabilnost bila blago pozitivna, no još uvijek ispod ciljne dobiti od 5 % (vidjeti uvodne izjave 176. i 177.). |
| --- | --- |

(113)

Unatoč tome, ruski uvoz u velikoj je mjeri preuzeo tržišne udjele brazilskog i kineskog uvoza nakon uvođenja mjera protiv tih zemalja te se industrija Unije nije mogla u potpunosti oporaviti od prethodnih dampinških praksi iz tih zemalja. To je dovelo do gubitaka koje je industrija Unije bilježila od 2011. do razdoblja ispitnog postupka, osim 2013. kad je profitabilnost bila blago pozitivna, no još uvijek ispod ciljne dobiti od 5 % (vidjeti uvodne izjave 176. i 177.).

| (114) | Proizvođač izvoznik tvrdio je da je povećanje uvoza iz Rusije posljedica uvođenja mjera protiv Kine, Brazila i Armenije jer je tim mjerama olakšan ulazak na tržište Unije ostalim trećim zemljama, uključujući Rusiju. |
| --- | --- |

(114)

Proizvođač izvoznik tvrdio je da je povećanje uvoza iz Rusije posljedica uvođenja mjera protiv Kine, Brazila i Armenije jer je tim mjerama olakšan ulazak na tržište Unije ostalim trećim zemljama, uključujući Rusiju.

| (115) | Na temelju ispitnog postupka pokazalo se da je ruski izvoz doista u velikoj mjeri zamijenio kineski i brazilski tržišni udjel u Uniji. Međutim, ruski je uvoz izvršen po dampinškim cijenama, čime su snižene prodajne cijene industrije Unije uz istodobno pogoršanje stanja industrije Unije. Na temelju toga može se utvrditi jasna uzročno-posljedična veza između ruskog uvoza i materijalne štete industrije Unije te pritom nije bitno je li se ruski uvoz povećao samo zbog antidampinških mjera uvedenih na uvoz iz ostalih trećih zemalja. Stoga je taj argument u ovoj fazi odbijen. U svakom slučaju, čak i da je uvođenje antidampinških pristojbi na uvoz iz Kine, Brazila i Armenije utjecao na stanje industrije Unije, bio bi samo neizravan uzrok i ne može se smatrati „ostalim čimbenicima” u smislu članka 3. stavka 7. Osnovne uredbe. Na temelju ispitnog postupka pokazalo se da je samim dampinškim uvozom iz Rusije prouzročena šteta. To je tumačenje u skladu s presudom Europskog suda C-638/11 P od 14. studenoga 2013. u predmetu Vijeće Europske unije protiv Gul Ahmed Textile Mills Ltd. |
| --- | --- |

(115)

Na temelju ispitnog postupka pokazalo se da je ruski izvoz doista u velikoj mjeri zamijenio kineski i brazilski tržišni udjel u Uniji. Međutim, ruski je uvoz izvršen po dampinškim cijenama, čime su snižene prodajne cijene industrije Unije uz istodobno pogoršanje stanja industrije Unije. Na temelju toga može se utvrditi jasna uzročno-posljedična veza između ruskog uvoza i materijalne štete industrije Unije te pritom nije bitno je li se ruski uvoz povećao samo zbog antidampinških mjera uvedenih na uvoz iz ostalih trećih zemalja. Stoga je taj argument u ovoj fazi odbijen. U svakom slučaju, čak i da je uvođenje antidampinških pristojbi na uvoz iz Kine, Brazila i Armenije utjecao na stanje industrije Unije, bio bi samo neizravan uzrok i ne može se smatrati „ostalim čimbenicima” u smislu članka 3. stavka 7. Osnovne uredbe. Na temelju ispitnog postupka pokazalo se da je samim dampinškim uvozom iz Rusije prouzročena šteta. To je tumačenje u skladu s presudom Europskog suda C-638/11 P od 14. studenoga 2013. u predmetu Vijeće Europske unije protiv Gul Ahmed Textile Mills Ltd.

| (116) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da se štetno stanje industrije Unije podudara sa značajnim povećanjem uvoza po dampinškim cijenama podrijetlom iz Rusije te da je uvoz iz Rusije imao presudnu ulogu u izostanku oporavka i materijalnoj šteti koju je industrija Unije pretrpjela tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(116)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da se štetno stanje industrije Unije podudara sa značajnim povećanjem uvoza po dampinškim cijenama podrijetlom iz Rusije te da je uvoz iz Rusije imao presudnu ulogu u izostanku oporavka i materijalnoj šteti koju je industrija Unije pretrpjela tijekom razdoblja ispitnog postupka.

2.   Učinci drugih čimbenika

2.1.   Učinak uvoza iz ostalih trećih zemalja

| (117) | Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Uvoz iz ostalih trećih zemalja











  Zemlja | | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Obujam (u tonama) | [2 843 – 3 205] | [967 – 1 378] | [1 137 – 1 603] | [1 222 – 1 699] |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | [34 – 43] | [40 – 50] | [43 – 53] |
| Tržišni udjel | 4 % | 1 % | 1 % | 2 % |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 2 251 | 2 417 | 2 306 | 2 131 |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | 107 | 102 | 95 |
| Turska | Obujam (u tonama) | [5 120 – 6 100] | [8 090 – 10 553] | [11 213 – 14 213] | [11 520 – 14 579] |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | [158 – 173] | [219 – 233] | [225 – 239] |
| Tržišni udjel | 7 % | 11 % | 13 % | 13 % |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 2 950 | 2 743 | 2 710 | 2 571 |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | 93 | 92 | 87 |
| Ostale treće zemlje | Obujam (u tonama) | [3 100 – 3 750] | [279 – 750] | [1 891 – 3 000] | [3 162 – 4 313] |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | [9 – 20] | [61 – 80] | [102 – 115] |
| Tržišni udjel | 4 % | 1 % | 2 % | 4 % |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 2 878 | 2 830 | 2 687 | 2 406 |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | 98 | 93 | 84 |
| Ukupan uvoz | Obujam (u tonama) | [31 200 – 38 900] | [33 696 – 45 513] | [42 120 – 58 325] | [42 744 – 60 684] |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | [108 – 117] | [135 – 150] | [137 – 156] |
| Tržišni udjel | 45 % | 47 % | 51 % | 53 % |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 2 512 | 2 452 | 2 399 | 2 360 |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | 98 | 95 | 94 |
| Izvor: Eurostat i odgovor na upitnik |

(117)

Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:

Tablica 11.

Uvoz iz ostalih trećih zemalja

Zemlja

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Kina

Obujam (u tonama)

[2 843 – 3 205]

[967 – 1 378]

[1 137 – 1 603]

[1 222 – 1 699]

Indeks (2011. = 100)

100

[34 – 43]

[40 – 50]

[43 – 53]

Tržišni udjel

4 %

1 %

1 %

2 %

Prosječna cijena (EUR/tona)

2 251

2 417

2 306

2 131

Indeks (2011. = 100)

100

107

102

95

Turska

Obujam (u tonama)

[5 120 – 6 100]

[8 090 – 10 553]

[11 213 – 14 213]

[11 520 – 14 579]

Indeks (2011. = 100)

100

[158 – 173]

[219 – 233]

[225 – 239]

Tržišni udjel

7 %

11 %

13 %

13 %

Prosječna cijena (EUR/tona)

2 950

2 743

2 710

2 571

Indeks (2011. = 100)

100

93

92

87

Ostale treće zemlje

Obujam (u tonama)

[3 100 – 3 750]

[279 – 750]

[1 891 – 3 000]

[3 162 – 4 313]

Indeks (2011. = 100)

100

[9 – 20]

[61 – 80]

[102 – 115]

Tržišni udjel

4 %

1 %

2 %

4 %

Prosječna cijena (EUR/tona)

2 878

2 830

2 687

2 406

Indeks (2011. = 100)

100

98

93

84

Ukupan uvoz

Obujam (u tonama)

[31 200 – 38 900]

[33 696 – 45 513]

[42 120 – 58 325]

[42 744 – 60 684]

Indeks (2011. = 100)

100

[108 – 117]

[135 – 150]

[137 – 156]

Tržišni udjel

45 %

47 %

51 %

53 %

Prosječna cijena (EUR/tona)

2 512

2 452

2 399

2 360

Indeks (2011. = 100)

100

98

95

94

Izvor: Eurostat i odgovor na upitnik

| (118) | Uvoz iz Kine i Brazila trenutačno podliježe antidampinškim pristojbama. Tijekom cijelog razmatranog razdoblja nije bilo uvoza iz Brazila. Obujam uvoza iz Kine smanjio se tijekom razmatranog razdoblja od 47 % do 57 %, uz odgovarajuće smanjenje tržišnog udjela s 4 % na 2 %, odnosno smanjenje od 2 postotna boda. Obujam i tržišni udjel ostali su na niskim razinama tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Kineske cijene smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja za 5 %. Potrebno je napomenuti da je oko 75 % ukupnog uvoza iz Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka došlo na tržište Unije u okviru programa unutarnje proizvodnje, odnosno bez plaćanja antidampinških pristojbi. Taj uvoz, koji odgovara tržišnom udjelu od više 1 %, izravno se natjecao s prodajom industrije Unije i doveo do sniženja cijena Unije za oko 13 %. |
| --- | --- |

(118)

Uvoz iz Kine i Brazila trenutačno podliježe antidampinškim pristojbama. Tijekom cijelog razmatranog razdoblja nije bilo uvoza iz Brazila. Obujam uvoza iz Kine smanjio se tijekom razmatranog razdoblja od 47 % do 57 %, uz odgovarajuće smanjenje tržišnog udjela s 4 % na 2 %, odnosno smanjenje od 2 postotna boda. Obujam i tržišni udjel ostali su na niskim razinama tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Kineske cijene smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja za 5 %. Potrebno je napomenuti da je oko 75 % ukupnog uvoza iz Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka došlo na tržište Unije u okviru programa unutarnje proizvodnje, odnosno bez plaćanja antidampinških pristojbi. Taj uvoz, koji odgovara tržišnom udjelu od više 1 %, izravno se natjecao s prodajom industrije Unije i doveo do sniženja cijena Unije za oko 13 %.

| (119) | Tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza iz Turske povećao se od 125 % do 139 % te se njegov tržišni udjel povećao s oko 7 % na 13 %. Tijekom razmatranog razdoblja turske uvozne cijene snižene su za 13 %, ali su ostale iznad razine cijena uvoza iz ostalih trećih zemalja, uključujući Rusiju i Kinu, te su bile na sličnim razinama kao cijene industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(119)

Tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza iz Turske povećao se od 125 % do 139 % te se njegov tržišni udjel povećao s oko 7 % na 13 %. Tijekom razmatranog razdoblja turske uvozne cijene snižene su za 13 %, ali su ostale iznad razine cijena uvoza iz ostalih trećih zemalja, uključujući Rusiju i Kinu, te su bile na sličnim razinama kao cijene industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (120) | Uvoz iz ostalih trećih zemalja općenito se povećao između 2 % i 15 %. Međutim, budući da se potrošnja u Uniji povećala, njegov ukupan tržišni udjel smanjio se s 4 % u 2011. na oko 2 % u 2013., a zatim se povećao na 4 % do kraja razdoblja ispitnog postupka; uvozne cijene bile su niže od cijena industrije Unije, osim u 2012. |
| --- | --- |

(120)

Uvoz iz ostalih trećih zemalja općenito se povećao između 2 % i 15 %. Međutim, budući da se potrošnja u Uniji povećala, njegov ukupan tržišni udjel smanjio se s 4 % u 2011. na oko 2 % u 2013., a zatim se povećao na 4 % do kraja razdoblja ispitnog postupka; uvozne cijene bile su niže od cijena industrije Unije, osim u 2012.

| (121) | Na temelju prethodno navedenog može se smatrati da se uvozom iz Kine, čak i na niskim razinama, djelomično pridonijelo šteti koju je pretrpjela industrija Unije, a da se, pritom, nije prekinula uzročno-posljedična veza između uvoza iz Rusije i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije. Štoviše, smatra se da se uvozom iz Turske moglo djelomično pridonijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije, a da se, pritom, ne bi prekinula uzročno-posljedična veza između uvoza iz Rusije i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije, uzimajući u obzir njegov manji obujam i više cijene u usporedbi s ruskim izvozom. |
| --- | --- |

(121)

Na temelju prethodno navedenog može se smatrati da se uvozom iz Kine, čak i na niskim razinama, djelomično pridonijelo šteti koju je pretrpjela industrija Unije, a da se, pritom, nije prekinula uzročno-posljedična veza između uvoza iz Rusije i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije. Štoviše, smatra se da se uvozom iz Turske moglo djelomično pridonijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije, a da se, pritom, ne bi prekinula uzročno-posljedična veza između uvoza iz Rusije i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije, uzimajući u obzir njegov manji obujam i više cijene u usporedbi s ruskim izvozom.

| (122) | Jedna zainteresirana strana tvrdila je da je materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije potrebno pripisati uvozu iz Turske i Južne Koreje. U pogledu Turske zaključeno je da se uvozom moglo djelomično pridonijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije, a da se, pritom, nije prekinula uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz Rusije i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije. U pogledu Južne Koreje ta je strana tvrdila da uvoz izvršen u skladu sa Sporazumom o slobodnoj trgovini između EU-a i Južne Koreje koji je stupio na snagu 2011. (5). U pogledu Južne Koreje obujam uvoza bio je gotovo nepostojeći tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Na temelju toga, te su tvrdnje u ovoj fazi odbijene. |
| --- | --- |

(122)

Jedna zainteresirana strana tvrdila je da je materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije potrebno pripisati uvozu iz Turske i Južne Koreje. U pogledu Turske zaključeno je da se uvozom moglo djelomično pridonijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije, a da se, pritom, nije prekinula uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz Rusije i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije. U pogledu Južne Koreje ta je strana tvrdila da uvoz izvršen u skladu sa Sporazumom o slobodnoj trgovini između EU-a i Južne Koreje koji je stupio na snagu 2011. (5). U pogledu Južne Koreje obujam uvoza bio je gotovo nepostojeći tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Na temelju toga, te su tvrdnje u ovoj fazi odbijene.

2.2.   Razvoj potrošnje u Uniji

| (123) | Potrošnja u Uniji znatno se povećala od 17 % do 28 % tijekom razmatranog razdoblja. To se povećanje uglavnom može objasniti povećanjem uvoza jer se obujam prodaje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja samo malo povećao, uz gubitak tržišnog udjela od oko 8 postotnih bodova. Istodobno je ruski uvoz mogao preuzeti oko 5 postotnih bodova tržišnog udjela. Na temelju toga, zaključeno je da razvoj potrošnje nije pridonio materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(123)

Potrošnja u Uniji znatno se povećala od 17 % do 28 % tijekom razmatranog razdoblja. To se povećanje uglavnom može objasniti povećanjem uvoza jer se obujam prodaje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja samo malo povećao, uz gubitak tržišnog udjela od oko 8 postotnih bodova. Istodobno je ruski uvoz mogao preuzeti oko 5 postotnih bodova tržišnog udjela. Na temelju toga, zaključeno je da razvoj potrošnje nije pridonio materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.

| (124) | Proizvođač izvoznik tvrdio je da se uvoz iz Rusije nije značajno povećao niti da su zbog tog uvoza nastupili štetni učinci jer je ruski uvoz samo pratio kretanje potrošnje, dok je industrija Unije povećala svoju prodaju aluminijske konverterske folije na štetu aluminijske folije za domaćinstvo. |
| --- | --- |

(124)

Proizvođač izvoznik tvrdio je da se uvoz iz Rusije nije značajno povećao niti da su zbog tog uvoza nastupili štetni učinci jer je ruski uvoz samo pratio kretanje potrošnje, dok je industrija Unije povećala svoju prodaju aluminijske konverterske folije na štetu aluminijske folije za domaćinstvo.

| (125) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 132., tvrdnja da je industrija Unije povećala svoju prodaju aluminijske konverterske folije na štetu aluminijske folije za domaćinstvo nije potvrđena tijekom ispitnog postupka i stoga je odbijena. Ispitnim postupkom utvrđeno je povećanje dampinškog uvoza iz Rusije kojim je izvršen pritisak na cijene na tržištu Unije. U tom se pogledu činjenica da je ruski uvoz pratio kretanje potrošnje smatra nevažnom. Stoga je ta tvrdnja odbijena. |
| --- | --- |

(125)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 132., tvrdnja da je industrija Unije povećala svoju prodaju aluminijske konverterske folije na štetu aluminijske folije za domaćinstvo nije potvrđena tijekom ispitnog postupka i stoga je odbijena. Ispitnim postupkom utvrđeno je povećanje dampinškog uvoza iz Rusije kojim je izvršen pritisak na cijene na tržištu Unije. U tom se pogledu činjenica da je ruski uvoz pratio kretanje potrošnje smatra nevažnom. Stoga je ta tvrdnja odbijena.

2.3.   Izvozni rezultati industrije Unije

| (126) | Proizvođač izvoznik tvrdio je da je materijalna štete koju je pretrpjela industrija Unije bila posljedica loših izvoznih rezultata industrije Unije. |
| --- | --- |

(126)

Proizvođač izvoznik tvrdio je da je materijalna štete koju je pretrpjela industrija Unije bila posljedica loših izvoznih rezultata industrije Unije.

| (127) | Obujam izvoza industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:

  Tablica 14.


  Izvozni rezultati industrije Unije | 2011. | 2012. | 2013. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam izvoza | 813 | 1 351 | 1 159 | 1 182 |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | 166 | 143 | 145 |
| Prosječna jedinična cijena (EUR/tona) | 3 061 | 2 810 | 2 897 | 2 806 |
| Indeks (2011. = 100) | 100 | 92 | 95 | 92 |
| Izvor: odgovori na upitnik, podatci koje su dostavili podnositelji zahtjeva |

(127)

Obujam izvoza industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:

Tablica 14.

Izvozni rezultati industrije Unije

2011.

2012.

2013.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam izvoza

813

1 351

1 159

1 182

Indeks (2011. = 100)

100

166

143

145

Prosječna jedinična cijena (EUR/tona)

3 061

2 810

2 897

2 806

Indeks (2011. = 100)

100

92

95

92

Izvor: odgovori na upitnik, podatci koje su dostavili podnositelji zahtjeva

| (128) | Ispitnim postupkom pokazalo se da je izvoz industrije Unije u ostale treće zemlje ostao na niskim razinama u usporedbi s prodajom industrije Unije na tržištu Unije, iako se povećavao tijekom razmatranog razdoblja. Štoviše, ispitnom postupkom pokazalo se da su za proizvođače iz Unije u uzorku cijene izvoza bile više od prosječne jedinične prodajne cijene u Uniji i da su pokrivale njihov trošak proizvodnje. Osim toga, profitabilnost industrije Unije prikazana u uvodnoj izjavi 99. odnosi se samo na prodaju istovjetnog proizvoda na tržište Unije te stoga u toj analizi nije uzet u obzir nikakav utjecaj izvozne prodaje industrije Unije na tržišta ostalih trećih zemalja. Stoga je taj argument odbijen. |
| --- | --- |

(128)

Ispitnim postupkom pokazalo se da je izvoz industrije Unije u ostale treće zemlje ostao na niskim razinama u usporedbi s prodajom industrije Unije na tržištu Unije, iako se povećavao tijekom razmatranog razdoblja. Štoviše, ispitnom postupkom pokazalo se da su za proizvođače iz Unije u uzorku cijene izvoza bile više od prosječne jedinične prodajne cijene u Uniji i da su pokrivale njihov trošak proizvodnje. Osim toga, profitabilnost industrije Unije prikazana u uvodnoj izjavi 99. odnosi se samo na prodaju istovjetnog proizvoda na tržište Unije te stoga u toj analizi nije uzet u obzir nikakav utjecaj izvozne prodaje industrije Unije na tržišta ostalih trećih zemalja. Stoga je taj argument odbijen.

2.4.   Aktivnost industrije Unije na tržištu aluminijske konverterske folije

| (129) | Niz proizvođača iz Unije proizvodio je aluminijsku foliju za domaćinstvo i aluminijsku konvertersku foliju. Aluminijska konverterska folija drukčiji je proizvod i ima drukčije primjene od aluminijske folije za domaćinstvo. Međutim, aluminijska folija za domaćinstvo i aluminijska konverterska folija, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 80., proizvodile su se u istim proizvodnim postrojenjima s pomoću jednake opreme. Neke zainteresirane strane tvrdile su da je industrija Unije povećala proizvodnju i prodaju profitabilnije aluminijske konverterske folije na štetu aluminijske folije za domaćinstvo i da bi stoga svaki gubitak obujma prodaje i tržišnog udjela u pogledu aluminijske folije za domaćinstvo bio posljedica te promjene, a ne povećanja uvoza aluminijske folije za domaćinstvo iz Rusije. |
| --- | --- |

(129)

Niz proizvođača iz Unije proizvodio je aluminijsku foliju za domaćinstvo i aluminijsku konvertersku foliju. Aluminijska konverterska folija drukčiji je proizvod i ima drukčije primjene od aluminijske folije za domaćinstvo. Međutim, aluminijska folija za domaćinstvo i aluminijska konverterska folija, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 80., proizvodile su se u istim proizvodnim postrojenjima s pomoću jednake opreme. Neke zainteresirane strane tvrdile su da je industrija Unije povećala proizvodnju i prodaju profitabilnije aluminijske konverterske folije na štetu aluminijske folije za domaćinstvo i da bi stoga svaki gubitak obujma prodaje i tržišnog udjela u pogledu aluminijske folije za domaćinstvo bio posljedica te promjene, a ne povećanja uvoza aluminijske folije za domaćinstvo iz Rusije.

| (130) | Osim toga, proizvođač izvoznik tvrdio je da je materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije bila posljedica negativnih kretanja na tržištu aluminijske konverterske folije, dok je industrija Unije tvrdila da joj je naštetio uvoz tog proizvoda iz Kine u pogledu kojeg je Komisija pokrenula antidampinški postupak u prosincu 2014. (6) |
| --- | --- |

(130)

Osim toga, proizvođač izvoznik tvrdio je da je materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije bila posljedica negativnih kretanja na tržištu aluminijske konverterske folije, dok je industrija Unije tvrdila da joj je naštetio uvoz tog proizvoda iz Kine u pogledu kojeg je Komisija pokrenula antidampinški postupak u prosincu 2014. (6)

| (131) | Ispitnim postupkom pokazalo se da proizvođači aluminijske konverterske folije i aluminijske folije za domaćinstvo nisu identični iako se djelomično preklapaju. Tako je najveći proizvođač aluminijske folije za domaćinstvo iz Unije u uzorku u okviru trenutačnog ispitnog postupka proizvodio samo aluminijsku foliju za domaćinstvo, dok su ostali proizvođači iz Unije u uzorku zabilježili relativno stabilan omjer proizvodnje i prodaje aluminijske folije za domaćinstvo i aluminijske konverterske folije tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se ispitnim postupkom nisu potvrdile tvrdnje da je industrija Unije preusmjerila svoju proizvodnju s aluminijske folije za domaćinstvo na aluminijsku konvertersku foliju. Štoviše, ispitnim postupkom pokazalo se i da se proizvođači koji su proizvodili aluminijsku foliju za domaćinstvo i aluminijsku konvertersku foliju nisu mogli jednostavno prebaciti s jednog proizvoda na drugi jer je proizvodnja oba proizvoda u određenim količinama potrebna kako bi se postigla najveća moguća učinkovitost. |
| --- | --- |

(131)

Ispitnim postupkom pokazalo se da proizvođači aluminijske konverterske folije i aluminijske folije za domaćinstvo nisu identični iako se djelomično preklapaju. Tako je najveći proizvođač aluminijske folije za domaćinstvo iz Unije u uzorku u okviru trenutačnog ispitnog postupka proizvodio samo aluminijsku foliju za domaćinstvo, dok su ostali proizvođači iz Unije u uzorku zabilježili relativno stabilan omjer proizvodnje i prodaje aluminijske folije za domaćinstvo i aluminijske konverterske folije tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se ispitnim postupkom nisu potvrdile tvrdnje da je industrija Unije preusmjerila svoju proizvodnju s aluminijske folije za domaćinstvo na aluminijsku konvertersku foliju. Štoviše, ispitnim postupkom pokazalo se i da se proizvođači koji su proizvodili aluminijsku foliju za domaćinstvo i aluminijsku konvertersku foliju nisu mogli jednostavno prebaciti s jednog proizvoda na drugi jer je proizvodnja oba proizvoda u određenim količinama potrebna kako bi se postigla najveća moguća učinkovitost.

| (132) | Jedna zainteresirana strana tvrdila je da se kineskim uvozom aluminijske konverterske folije utjecalo na općenito stanje industrije Unije i da je stoga prouzročena materijalna šteta industriji Unije koja proizvodi aluminijsku foliju za domaćinstvo. Međutim, stanje u pogledu štete koje je analizirano u uvodnim izjavama 71. do 107. i zaključak u uvodnoj izjavi 108. da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu odnosili su se isključivo na proizvodnju i prodaju aluminijske folije za domaćinstvo. Utjecaj navodne štete u pogledu proizvodnje i prodaje aluminijske konverterske folije nanesene proizvođačima koji proizvode aluminijsku konvertersku foliju i aluminijsku foliju za domaćinstvo, ako postoji, nije se stoga odražavao u prethodnom stanju u pogledu štete. Stoga je taj argument u ovoj fazi odbijen. |
| --- | --- |

(132)

Jedna zainteresirana strana tvrdila je da se kineskim uvozom aluminijske konverterske folije utjecalo na općenito stanje industrije Unije i da je stoga prouzročena materijalna šteta industriji Unije koja proizvodi aluminijsku foliju za domaćinstvo. Međutim, stanje u pogledu štete koje je analizirano u uvodnim izjavama 71. do 107. i zaključak u uvodnoj izjavi 108. da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu odnosili su se isključivo na proizvodnju i prodaju aluminijske folije za domaćinstvo. Utjecaj navodne štete u pogledu proizvodnje i prodaje aluminijske konverterske folije nanesene proizvođačima koji proizvode aluminijsku konvertersku foliju i aluminijsku foliju za domaćinstvo, ako postoji, nije se stoga odražavao u prethodnom stanju u pogledu štete. Stoga je taj argument u ovoj fazi odbijen.

2.5.   Troškovi sirovine

| (133) | Aluminij je glavna sirovina za proizvodnju aluminijske folije za domaćinstvo i predstavljao je oko 75 % ukupnog troška proizvodnje industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(133)

Aluminij je glavna sirovina za proizvodnju aluminijske folije za domaćinstvo i predstavljao je oko 75 % ukupnog troška proizvodnje industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (134) | Proizvođač izvoznik tvrdio je da je industrija Unije bila u nepovoljnom položaju jer nije vertikalno integrirana i mora kupovati aluminij. Štoviše, proizvođač izvoznik tvrdio je da su razine cijena aluminija u Uniji više zbog važećih carinskih pristojbi na aluminij u sirovim oblicima, od 3 % do 6 %, što će dovesti do povećanja premije za metal unutar EU-a koja je dio cijene metala i, stoga, dio cijene aluminija. |
| --- | --- |

(134)

Proizvođač izvoznik tvrdio je da je industrija Unije bila u nepovoljnom položaju jer nije vertikalno integrirana i mora kupovati aluminij. Štoviše, proizvođač izvoznik tvrdio je da su razine cijena aluminija u Uniji više zbog važećih carinskih pristojbi na aluminij u sirovim oblicima, od 3 % do 6 %, što će dovesti do povećanja premije za metal unutar EU-a koja je dio cijene metala i, stoga, dio cijene aluminija.

| (135) | Referentna je cijena primarnog aluminija u svijetu kotacija na Londonskoj burzi metala (LME). Premije su dodatne naknade koje se plaćaju na cijenu za plaćanje na LME-u, što zajedno čini sveobuhvatnu stopu koja se plaća talionicama i trgovcima za dobivanje aluminija. Cijene na LME-u smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja za više od 20 %. Premija se tijekom razmatranog razdoblja više nego udvostručila. Međutim, uzimajući u obzir LME i premiju zajedno kao ukupan trošak aluminija, trošak se tijekom razmatranog razdoblja smanjio za oko 11 %. |
| --- | --- |

(135)

Referentna je cijena primarnog aluminija u svijetu kotacija na Londonskoj burzi metala (LME). Premije su dodatne naknade koje se plaćaju na cijenu za plaćanje na LME-u, što zajedno čini sveobuhvatnu stopu koja se plaća talionicama i trgovcima za dobivanje aluminija. Cijene na LME-u smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja za više od 20 %. Premija se tijekom razmatranog razdoblja više nego udvostručila. Međutim, uzimajući u obzir LME i premiju zajedno kao ukupan trošak aluminija, trošak se tijekom razmatranog razdoblja smanjio za oko 11 %.

| (136) | Ispitnim postupkom pokazalo se da industrija Unije i ruski proizvođač izvoznik snose usporedive troškove kad nabavljaju sirovinu za proizvodnju aluminijske folije za domaćinstvo jer su tržišne cijene te sirovine na ruskom tržištu i na tržištu Unije izravno povezane s LME-om. Tvrdnje sadržane u uvodnoj izjavi 134. stoga je potrebno odbiti. Budući da su se prodajne cijene industrije Unije i ruske uvozne cijene aluminijske folije za domaćinstvo smanjile nakon kretanja cijene aluminija na LME-u, ispitnim postupkom utvrđeno je da su ruske uvozne cijene aluminijske folije za domaćinstvo stalno bile niže od cijena industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja te su ih snižavale od 3 % do 7 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 92., ispitnim postupkom pokazalo se da se prodajnim cijenama aluminijske folije za domaćinstvo industrije Unije nije mogao pokriti jedinični trošak proizvodnje zbog pritiska koji bi nastao zbog dampinškog uvoza, iako se jedinični trošak proizvodnje smanjio. Stoga je taj argument u ovoj fazi potrebno odbiti. |
| --- | --- |

(136)

Ispitnim postupkom pokazalo se da industrija Unije i ruski proizvođač izvoznik snose usporedive troškove kad nabavljaju sirovinu za proizvodnju aluminijske folije za domaćinstvo jer su tržišne cijene te sirovine na ruskom tržištu i na tržištu Unije izravno povezane s LME-om. Tvrdnje sadržane u uvodnoj izjavi 134. stoga je potrebno odbiti. Budući da su se prodajne cijene industrije Unije i ruske uvozne cijene aluminijske folije za domaćinstvo smanjile nakon kretanja cijene aluminija na LME-u, ispitnim postupkom utvrđeno je da su ruske uvozne cijene aluminijske folije za domaćinstvo stalno bile niže od cijena industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja te su ih snižavale od 3 % do 7 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 92., ispitnim postupkom pokazalo se da se prodajnim cijenama aluminijske folije za domaćinstvo industrije Unije nije mogao pokriti jedinični trošak proizvodnje zbog pritiska koji bi nastao zbog dampinškog uvoza, iako se jedinični trošak proizvodnje smanjio. Stoga je taj argument u ovoj fazi potrebno odbiti.

3.   Zaključak o uzročnosti

| (137) | Prethodno navedena analiza pokazuje značajno povećanje obujma i tržišnog udjela dampinškog uvoza podrijetlom iz Rusije u razmatranom razdoblju i istodobno smanjenje uvoznih cijena tijekom istog razdoblja. |
| --- | --- |

(137)

Prethodno navedena analiza pokazuje značajno povećanje obujma i tržišnog udjela dampinškog uvoza podrijetlom iz Rusije u razmatranom razdoblju i istodobno smanjenje uvoznih cijena tijekom istog razdoblja.

| (138) | To povećanje tržišnog udjela dogodilo se istodobno kad i znatan pad tržišnog udjela industrije Unije. Zbog pritiska uvoza na cijene na tržištu Unije industrija Unije nije mogla povisiti svoje prodajne cijene na profitabilne razine unatoč smanjenju njezina jediničnog troška proizvodnje, što je dovelo do gubitaka industrije Unije. Kao posljedica toga, industrija Unije nije se mogla u potpunosti oporaviti od učinaka prethodnih dampinških praksi zbog uvoza iz Brazila, Kine i Armenije te je pretrpjela materijalnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(138)

To povećanje tržišnog udjela dogodilo se istodobno kad i znatan pad tržišnog udjela industrije Unije. Zbog pritiska uvoza na cijene na tržištu Unije industrija Unije nije mogla povisiti svoje prodajne cijene na profitabilne razine unatoč smanjenju njezina jediničnog troška proizvodnje, što je dovelo do gubitaka industrije Unije. Kao posljedica toga, industrija Unije nije se mogla u potpunosti oporaviti od učinaka prethodnih dampinških praksi zbog uvoza iz Brazila, Kine i Armenije te je pretrpjela materijalnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (139) | Komisija je razlikovala i odvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza, kao što su učinci uvoza iz ostalih trećih zemalja, razvoj potrošnje Unije, izvozni rezultati industrije Unije, aktivnost industrije Unije na tržištu aluminijske konverterske folije i trošak sirovine. |
| --- | --- |

(139)

Komisija je razlikovala i odvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza, kao što su učinci uvoza iz ostalih trećih zemalja, razvoj potrošnje Unije, izvozni rezultati industrije Unije, aktivnost industrije Unije na tržištu aluminijske konverterske folije i trošak sirovine.

| (140) | Ispitivanjem tih ostalih čimbenika pokazalo se da je posebno uvoz iz Turske i Kine mogao pridonijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Međutim, uzimajući u obzir više cijene i niži obujam turskog uvoza u odnosu na uvoz iz Rusije te niže razine kineskog uvoza, zaključeno je da ti čimbenici nisu mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz Rusije i štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(140)

Ispitivanjem tih ostalih čimbenika pokazalo se da je posebno uvoz iz Turske i Kine mogao pridonijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Međutim, uzimajući u obzir više cijene i niži obujam turskog uvoza u odnosu na uvoz iz Rusije te niže razine kineskog uvoza, zaključeno je da ti čimbenici nisu mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz Rusije i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

| (141) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je materijalna šteta industriji Unije nanesena dampinškim uvozom iz dotične zemlje te da zbog ostalih čimbenika, uzetih u obzir pojedinačno ili zajedno, nije prekinuta uzročno-posljedična veza. Šteta se uglavnom sastoji od financijskih gubitaka i gubitka tržišnog udjela na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(141)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je materijalna šteta industriji Unije nanesena dampinškim uvozom iz dotične zemlje te da zbog ostalih čimbenika, uzetih u obzir pojedinačno ili zajedno, nije prekinuta uzročno-posljedična veza. Šteta se uglavnom sastoji od financijskih gubitaka i gubitka tržišnog udjela na tržištu Unije.

F.   INTERES UNIJE

1.   Uvodna napomena

| (142) | U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, trgovaca, uvoznika i korisnika. |
| --- | --- |

(142)

U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, trgovaca, uvoznika i korisnika.

2.   Interes industrije Unije

| (143) | Ispitnim postupkom utvrđeno je da se industrija Unije nije u potpunosti oporavila od prethodnog dampinga i pretrpljene materijalne štete prouzročene dampinškim uvozom iz dotične zemlje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Glavni pokazatelji štete pokazali su negativna kretanja, posebno u pogledu tržišnog udjela i profitabilnosti. |
| --- | --- |

(143)

Ispitnim postupkom utvrđeno je da se industrija Unije nije u potpunosti oporavila od prethodnog dampinga i pretrpljene materijalne štete prouzročene dampinškim uvozom iz dotične zemlje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Glavni pokazatelji štete pokazali su negativna kretanja, posebno u pogledu tržišnog udjela i profitabilnosti.

| (144) | Nakon uvođenja mjera očekuje se povećanje uvoznih cijena i smanjenje pritiska na cijene industrije Unije koji trenutačno vrši dampinški uvoz. Industrija Unije stoga bi trebala moći povećati svoje cijene kako bi pokrila svoj trošak proizvodnje i postupno dosegnula razine profitabilnosti. Štoviše, industrija Unije moći će povećati svoj obujam prodaje i svoj tržišni udjel na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(144)

Nakon uvođenja mjera očekuje se povećanje uvoznih cijena i smanjenje pritiska na cijene industrije Unije koji trenutačno vrši dampinški uvoz. Industrija Unije stoga bi trebala moći povećati svoje cijene kako bi pokrila svoj trošak proizvodnje i postupno dosegnula razine profitabilnosti. Štoviše, industrija Unije moći će povećati svoj obujam prodaje i svoj tržišni udjel na tržištu Unije.

| (145) | Ako mjere izostanu, stanje industrije Unije vrlo će se vjerojatno pogoršati, posebno s obzirom na gubitke pretrpljene tijekom razdoblja ispitnog postupka i očekivani daljnji pritisak dampinškog uvoza iz Rusije na cijene. Zabilježit će se dodatni gubitci tržišnog udjela jer se očekuje da će se kupci industrije Unije postupno prebacivati na jeftini uvoz iz Rusije. Osim toga, zbog pritiska dampinškog uvoza na cijene industrija Unije neće moći povisiti svoje cijene jer će ih ona morati uskladiti s niskim cijenama ruskog uvoza. Prema tom scenariju industrija Unije nastavit će ostvarivati znatne gubitke. |
| --- | --- |

(145)

Ako mjere izostanu, stanje industrije Unije vrlo će se vjerojatno pogoršati, posebno s obzirom na gubitke pretrpljene tijekom razdoblja ispitnog postupka i očekivani daljnji pritisak dampinškog uvoza iz Rusije na cijene. Zabilježit će se dodatni gubitci tržišnog udjela jer se očekuje da će se kupci industrije Unije postupno prebacivati na jeftini uvoz iz Rusije. Osim toga, zbog pritiska dampinškog uvoza na cijene industrija Unije neće moći povisiti svoje cijene jer će ih ona morati uskladiti s niskim cijenama ruskog uvoza. Prema tom scenariju industrija Unije nastavit će ostvarivati znatne gubitke.

| (146) | Proizvođač izvoznik tvrdio je da će bez konkurencije iz Rusije industrija Unije vjerojatno postati manje učinkovita i prestati biti konkurentna na globalnom tržištu. Štoviše, proizvođač izvoznik tvrdio je da će antidampinške mjere dovesti do poremećaja na globalnom tržištu. |
| --- | --- |

(146)

Proizvođač izvoznik tvrdio je da će bez konkurencije iz Rusije industrija Unije vjerojatno postati manje učinkovita i prestati biti konkurentna na globalnom tržištu. Štoviše, proizvođač izvoznik tvrdio je da će antidampinške mjere dovesti do poremećaja na globalnom tržištu.

| (147) | Prvo, antidampinškim mjerama potrebno je samo ponovno uspostaviti ravnopravne uvjete u Uniji, ali ne i spriječiti ruski uvoz u Uniju po primjerenim cijenama. Drugo, proizvođač izvoznik nije objasnio u kojoj će mjeri antidampinške pristojbe narušiti globalno tržišno natjecanje, a nije ni objasnio u kojoj bi mjeri one mogle utjecati na učinkovitost industrije Unije. Te tvrdnje stoga nisu dostatno potkrijepljene. Naprotiv, ispitnim postupkom pokazalo se da bi se antidampinškim mjerama omogućilo industriji Unije da poveća svoje prodajne cijene i profitabilnost te svoj obujam prodaje na tržištu Unije. Stoga su ti argumenti u ovoj fazi odbijeni. |
| --- | --- |

(147)

Prvo, antidampinškim mjerama potrebno je samo ponovno uspostaviti ravnopravne uvjete u Uniji, ali ne i spriječiti ruski uvoz u Uniju po primjerenim cijenama. Drugo, proizvođač izvoznik nije objasnio u kojoj će mjeri antidampinške pristojbe narušiti globalno tržišno natjecanje, a nije ni objasnio u kojoj bi mjeri one mogle utjecati na učinkovitost industrije Unije. Te tvrdnje stoga nisu dostatno potkrijepljene. Naprotiv, ispitnim postupkom pokazalo se da bi se antidampinškim mjerama omogućilo industriji Unije da poveća svoje prodajne cijene i profitabilnost te svoj obujam prodaje na tržištu Unije. Stoga su ti argumenti u ovoj fazi odbijeni.

| (148) | Proizvođač izvoznik tvrdio je i da je potražnja za aluminijskom folijom za domaćinstvo vrlo elastična te se da u slučaju uvođenja mjera brojni kupci mogu prebaciti na druge proizvode, kao što je folija za domaćinstvo od polietilena; stoga mjere neće dovesti do povećanja, nego do smanjenja gubitka obujma prodaje za industriju Unije. Međutim, ispitnim postupkom pokazalo se da je vrlo teško zamijeniti aluminijsku foliju za domaćinstvo drugim pakiranjem zbog specifičnih svojstava aluminijske folije za domaćinstvo, kao što su temperaturna otpornost i zaštita od svjetlosti. Stoga je taj argument u ovoj fazi potrebno odbiti. |
| --- | --- |

(148)

Proizvođač izvoznik tvrdio je i da je potražnja za aluminijskom folijom za domaćinstvo vrlo elastična te se da u slučaju uvođenja mjera brojni kupci mogu prebaciti na druge proizvode, kao što je folija za domaćinstvo od polietilena; stoga mjere neće dovesti do povećanja, nego do smanjenja gubitka obujma prodaje za industriju Unije. Međutim, ispitnim postupkom pokazalo se da je vrlo teško zamijeniti aluminijsku foliju za domaćinstvo drugim pakiranjem zbog specifičnih svojstava aluminijske folije za domaćinstvo, kao što su temperaturna otpornost i zaštita od svjetlosti. Stoga je taj argument u ovoj fazi potrebno odbiti.

| (149) | Stoga se u ovoj fazi zaključuje da bi uvođenje antidampinških pristojbi bilo u interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(149)

Stoga se u ovoj fazi zaključuje da bi uvođenje antidampinških pristojbi bilo u interesu industrije Unije.

3.   Interes uvoznika/trgovaca

| (150) | Nijedno društvo koje se bavi trgovinom, tj. uvozom i preprodajom aluminijske folije za domaćinstvo u svojoj državi nije se javilo nakon objave Obavijesti o pokretanju postupka. Ispitnim postupkom pokazalo se da su industrija Unije i proizvođač izvoznik aluminijsku foliju za domaćinstvo prodavali uglavnom izravno korisnicima. Na temelju toga, nema naznaka da bi uvođenje mjera imalo negativan učinak na stanje uvoznika/trgovaca. |
| --- | --- |

(150)

Nijedno društvo koje se bavi trgovinom, tj. uvozom i preprodajom aluminijske folije za domaćinstvo u svojoj državi nije se javilo nakon objave Obavijesti o pokretanju postupka. Ispitnim postupkom pokazalo se da su industrija Unije i proizvođač izvoznik aluminijsku foliju za domaćinstvo prodavali uglavnom izravno korisnicima. Na temelju toga, nema naznaka da bi uvođenje mjera imalo negativan učinak na stanje uvoznika/trgovaca.

4.   Interes korisnika

| (151) | Korisnici u Uniji su namatači čija se djelatnost sastoji od trgovanja materijalom za umatanje (aluminijskom folijom, ali i papirom i plastikom) nakon što se aluminijska folija za domaćinstvo namota u male svitke („svitci za široku potrošnju”) i ponovno pakira za potrebe industrije i maloprodaje. Sedam se društava javilo i dobilo upitnik. Četiri društva surađivala su u ispitnom postupku tako da su dostavila odgovore na upitnike. Tri društva koja surađuju provjerena su na licu mjesta. |
| --- | --- |

(151)

Korisnici u Uniji su namatači čija se djelatnost sastoji od trgovanja materijalom za umatanje (aluminijskom folijom, ali i papirom i plastikom) nakon što se aluminijska folija za domaćinstvo namota u male svitke („svitci za široku potrošnju”) i ponovno pakira za potrebe industrije i maloprodaje. Sedam se društava javilo i dobilo upitnik. Četiri društva surađivala su u ispitnom postupku tako da su dostavila odgovore na upitnike. Tri društva koja surađuju provjerena su na licu mjesta.

| (152) | Ispitnim postupkom pokazalo se da je aluminijska folija za domaćinstvo glavna sirovina za namatače i da predstavlja oko 80 % njihova ukupnog troška proizvodnje. |
| --- | --- |

(152)

Ispitnim postupkom pokazalo se da je aluminijska folija za domaćinstvo glavna sirovina za namatače i da predstavlja oko 80 % njihova ukupnog troška proizvodnje.

| (153) | Tijekom razdoblja ispitnog postupka korisnici koji surađuju nabavljali su aluminijsku foliju za domaćinstvo iz tri glavna izvora: industrije Unije, Turske i Rusije. Tri su korisnika koja surađuju kupovala aluminijsku foliju za domaćinstvo uglavnom od industrije Unije i u manjoj je mjeri uvozila; jedan od ta tri korisnika nije uvozio aluminijsku foliju za domaćinstvo iz Rusije, nego samo iz Turske. Četvrti korisnik koji surađuje kupovao je aluminijsku foliju za domaćinstvo uglavnom iz Rusije i u manjim je količinama nabavljao od industrije Unije. Sva su društva koja surađuju uvozila aluminijsku foliju za domaćinstvo i iz Turske. |
| --- | --- |

(153)

Tijekom razdoblja ispitnog postupka korisnici koji surađuju nabavljali su aluminijsku foliju za domaćinstvo iz tri glavna izvora: industrije Unije, Turske i Rusije. Tri su korisnika koja surađuju kupovala aluminijsku foliju za domaćinstvo uglavnom od industrije Unije i u manjoj je mjeri uvozila; jedan od ta tri korisnika nije uvozio aluminijsku foliju za domaćinstvo iz Rusije, nego samo iz Turske. Četvrti korisnik koji surađuje kupovao je aluminijsku foliju za domaćinstvo uglavnom iz Rusije i u manjim je količinama nabavljao od industrije Unije. Sva su društva koja surađuju uvozila aluminijsku foliju za domaćinstvo i iz Turske.

| (154) | Budući da su namatači dobavljači širokog raspona proizvoda za pakiranje, za tri društva koja surađuju i koja su kupovala dotični proizvod iz Rusije, djelatnost koja je uključivala aluminijsku foliju za domaćinstvo predstavljala je manje od jedne šestine do najviše jedne četvrtine njihove ukupne djelatnost. Za društvo koje nije kupovalo dotični proizvod iz Rusije djelatnost koja uključuje aluminijsku foliju za domaćinstvo predstavljala je manje od jedne trećine njegove ukupne djelatnosti. |
| --- | --- |

(154)

Budući da su namatači dobavljači širokog raspona proizvoda za pakiranje, za tri društva koja surađuju i koja su kupovala dotični proizvod iz Rusije, djelatnost koja je uključivala aluminijsku foliju za domaćinstvo predstavljala je manje od jedne šestine do najviše jedne četvrtine njihove ukupne djelatnost. Za društvo koje nije kupovalo dotični proizvod iz Rusije djelatnost koja uključuje aluminijsku foliju za domaćinstvo predstavljala je manje od jedne trećine njegove ukupne djelatnosti.

| (155) | Tijekom razdoblja ispitnog postupka sva su društva koja surađuju navela da su općenito profitabilna. Unatoč tome, jedno društvo nije moglo jasno raspodijeliti svoje troškove prodaje te opće i administrativne troškove na djelatnost koja uključuje aluminijsku foliju za domaćinstvo te se, stoga, za to društvo nije mogao donijeti jasan zaključak o njegovoj profitabilnosti. |
| --- | --- |

(155)

Tijekom razdoblja ispitnog postupka sva su društva koja surađuju navela da su općenito profitabilna. Unatoč tome, jedno društvo nije moglo jasno raspodijeliti svoje troškove prodaje te opće i administrativne troškove na djelatnost koja uključuje aluminijsku foliju za domaćinstvo te se, stoga, za to društvo nije mogao donijeti jasan zaključak o njegovoj profitabilnosti.

| (156) | Štoviše, ispitnim postupkom pokazalo se da postoje višestruki izvori opskrbe i da namatači, prema potrebi, mogu promijeniti izvore nabave (vidjeti uvodne izjave 165. do 168.). |
| --- | --- |

(156)

Štoviše, ispitnim postupkom pokazalo se da postoje višestruki izvori opskrbe i da namatači, prema potrebi, mogu promijeniti izvore nabave (vidjeti uvodne izjave 165. do 168.).

| (157) | Osim toga, namatači bi i dalje mogli prenijeti antidampinšku pristojbu na svoje kupce, posebno ako cijene njihove glavne sirovine zadrže silazno kretanje zabilježeno tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(157)

Osim toga, namatači bi i dalje mogli prenijeti antidampinšku pristojbu na svoje kupce, posebno ako cijene njihove glavne sirovine zadrže silazno kretanje zabilježeno tijekom razmatranog razdoblja.

| (158) | Na temelju navedenog, iako se ne može isključiti da bi uvođenje mjera protiv Rusije moglo imati negativan učinak na profitabilnost namatača, dostupnost drugih izvora opskrbe, mogućnost prenošenja pristojbe na kupce i, u nekim slučajevima, visoke marže profitabilnosti upućuju na to da bi mogući utjecaj mjera na namatače bio ograničen. |
| --- | --- |

(158)

Na temelju navedenog, iako se ne može isključiti da bi uvođenje mjera protiv Rusije moglo imati negativan učinak na profitabilnost namatača, dostupnost drugih izvora opskrbe, mogućnost prenošenja pristojbe na kupce i, u nekim slučajevima, visoke marže profitabilnosti upućuju na to da bi mogući utjecaj mjera na namatače bio ograničen.

| (159) | Proizvođač izvoznik tvrdio je da će uvođenje antidampinških pristojbi negativno utjecati na velike trgovce na malo, no pritom nije dodatno pojasnio tu tvrdnju. U tom je pogledu potrebno napomenuti da se tijekom ispitnog postupka nije javio nijedan veliki trgovac na malo. |
| --- | --- |

(159)

Proizvođač izvoznik tvrdio je da će uvođenje antidampinških pristojbi negativno utjecati na velike trgovce na malo, no pritom nije dodatno pojasnio tu tvrdnju. U tom je pogledu potrebno napomenuti da se tijekom ispitnog postupka nije javio nijedan veliki trgovac na malo.

| (160) | Neke su zainteresirane strane tvrdile i da će se uvođenjem mjera smanjiti profitabilnost namatača. Međutim, kako je već analizirano u uvodnim izjavama 153. do 160., očekuje se da će utjecaj na profitabilnost namatača biti ograničen, posebno uzimajući u obzir različite postojeće izvore opskrbe i mogućnost prenošenja barem dijela povećanja troška zbog uvođenja pristojbi na njihove kupce. |
| --- | --- |

(160)

Neke su zainteresirane strane tvrdile i da će se uvođenjem mjera smanjiti profitabilnost namatača. Međutim, kako je već analizirano u uvodnim izjavama 153. do 160., očekuje se da će utjecaj na profitabilnost namatača biti ograničen, posebno uzimajući u obzir različite postojeće izvore opskrbe i mogućnost prenošenja barem dijela povećanja troška zbog uvođenja pristojbi na njihove kupce.

| (161) | Osim toga, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 118., antidampinške mjere postoje posljednjih pet godina na uvoz iz Kine, Brazila i Armenije. Tijekom razdoblja ispitnog postupka u pogledu ispitnog postupka koji je doveo to tih mjera utvrđeno je da je profitabilnost namatača iznosila od – 2 % do + 2 % (7). Unatoč uvođenju mjera namatači su ostali održivi i u nekim su slučajevima čak povećali svoju dobit jer se trenutačnim ispitnim postupkom pokazalo da su svi namatači koji surađuju profitabilni. Stoga je taj argument odbijen. |
| --- | --- |

(161)

Osim toga, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 118., antidampinške mjere postoje posljednjih pet godina na uvoz iz Kine, Brazila i Armenije. Tijekom razdoblja ispitnog postupka u pogledu ispitnog postupka koji je doveo to tih mjera utvrđeno je da je profitabilnost namatača iznosila od – 2 % do + 2 % (7). Unatoč uvođenju mjera namatači su ostali održivi i u nekim su slučajevima čak povećali svoju dobit jer se trenutačnim ispitnim postupkom pokazalo da su svi namatači koji surađuju profitabilni. Stoga je taj argument odbijen.

| (162) | Štoviše, tvrdilo se da na tržištu proizvoda na kraju proizvodnog lanca postoji jako tržišno natjecanje od uvoza svitaka za široku potrošnju. Neke zainteresirane strane tvrdile su da bi se bilo kakvim uvođenjem antidampinških mjera na aluminijsku foliju za domaćinstvo kaznili namatači u Uniji koji bi morali platiti antidampinšku pristojbu na svoju sirovinu i stoga se više ne bi mogli natjecati s uvozom proizvoda na kraju proizvodnog lanca. Tvrdilo se i da bi se uvođenjem mjera na aluminijsku foliju za domaćinstvo potaknuo izvoz svitaka za široku potrošnju iz Rusije. Poslovi namatanja tada bi se premjestili u Rusiju umjesto Unije i to bi jako utjecalo na namatače i zbog toga što će se morati natjecati s jeftinim uvozom svitaka za široku potrošnju. Međutim, rizik da bi se uvoz dotičnog proizvoda mogao zamijeniti uvozom proizvoda na kraju proizvodnog lanca sam po sebi nije razlog za neuvođenje antidampinških mjera. U tom je pogledu potrebno napomenuti da su antidampinške mjere na uvoz svitaka za široku potrošnju iz Kine uvedene 2013. (8) čime je na industriju na kraju proizvodnog lanca smanjen pritisak dampinškog uvoza koji je doveo do materijalne štete. Osim toga, pokazalo se da je uvozom aluminijske folije za domaćinstvo iz Rusije obuhvaćen samo dio potreba namatača i da postoji nekoliko drugih izvora opskrbe bez antidampinških mjera. Stoga su ti argumenti odbijeni. |
| --- | --- |

(162)

Štoviše, tvrdilo se da na tržištu proizvoda na kraju proizvodnog lanca postoji jako tržišno natjecanje od uvoza svitaka za široku potrošnju. Neke zainteresirane strane tvrdile su da bi se bilo kakvim uvođenjem antidampinških mjera na aluminijsku foliju za domaćinstvo kaznili namatači u Uniji koji bi morali platiti antidampinšku pristojbu na svoju sirovinu i stoga se više ne bi mogli natjecati s uvozom proizvoda na kraju proizvodnog lanca. Tvrdilo se i da bi se uvođenjem mjera na aluminijsku foliju za domaćinstvo potaknuo izvoz svitaka za široku potrošnju iz Rusije. Poslovi namatanja tada bi se premjestili u Rusiju umjesto Unije i to bi jako utjecalo na namatače i zbog toga što će se morati natjecati s jeftinim uvozom svitaka za široku potrošnju. Međutim, rizik da bi se uvoz dotičnog proizvoda mogao zamijeniti uvozom proizvoda na kraju proizvodnog lanca sam po sebi nije razlog za neuvođenje antidampinških mjera. U tom je pogledu potrebno napomenuti da su antidampinške mjere na uvoz svitaka za široku potrošnju iz Kine uvedene 2013. (8) čime je na industriju na kraju proizvodnog lanca smanjen pritisak dampinškog uvoza koji je doveo do materijalne štete. Osim toga, pokazalo se da je uvozom aluminijske folije za domaćinstvo iz Rusije obuhvaćen samo dio potreba namatača i da postoji nekoliko drugih izvora opskrbe bez antidampinških mjera. Stoga su ti argumenti odbijeni.

| (163) | S obzirom na te nalaze u ovoj se fazi zaključuje da utjecaj na korisnike ne bi bio takav da bi se mjere morale smatrati protivnima interesu Unije. |
| --- | --- |

(163)

S obzirom na te nalaze u ovoj se fazi zaključuje da utjecaj na korisnike ne bi bio takav da bi se mjere morale smatrati protivnima interesu Unije.

5.   Izvori opskrbe

| (164) | Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da uvođenje antidampinških pristojbi protiv Rusije može dovesti do nedostatka opskrbe na tržištu Unije jer industrija Unije nema dovoljno kapaciteta za pokrivanje potražnje u Uniji te, kako je prethodno navedeno, namatači ne bi imali dovoljno drugih izvora opskrbe. |
| --- | --- |

(164)

Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da uvođenje antidampinških pristojbi protiv Rusije može dovesti do nedostatka opskrbe na tržištu Unije jer industrija Unije nema dovoljno kapaciteta za pokrivanje potražnje u Uniji te, kako je prethodno navedeno, namatači ne bi imali dovoljno drugih izvora opskrbe.

| (165) | Ispitnim postupkom pokazalo se da industrija Unije ima višak kapaciteta te da može povećati proizvodnju i prodaju aluminijske folije za domaćinstvo u Uniji. Štoviše, dostupni su drugi izvori opskrbe, kao što su Turska, Armenija te Južna Afrika i Indija, iako u manjoj mjeri. Osim toga, antidampinške pristojbe protiv Kine i Brazila trenutačno su predmet revizije te će se nalazi objaviti najkasnije u siječnju 2016. Konačno, cilj je antidampinških mjera uspostaviti ravnopravne uvjete u Uniji te će ruski uvoz i dalje moći ući na tržište Unije po primjerenim cijenama. |
| --- | --- |

(165)

Ispitnim postupkom pokazalo se da industrija Unije ima višak kapaciteta te da može povećati proizvodnju i prodaju aluminijske folije za domaćinstvo u Uniji. Štoviše, dostupni su drugi izvori opskrbe, kao što su Turska, Armenija te Južna Afrika i Indija, iako u manjoj mjeri. Osim toga, antidampinške pristojbe protiv Kine i Brazila trenutačno su predmet revizije te će se nalazi objaviti najkasnije u siječnju 2016. Konačno, cilj je antidampinških mjera uspostaviti ravnopravne uvjete u Uniji te će ruski uvoz i dalje moći ući na tržište Unije po primjerenim cijenama.

| (166) | Jedna zainteresirana strana tvrdila je da industrija Unije vrlo vjerojatno neće povećati svoju proizvodnju i prodaju aluminijske folije za domaćinstvo, nego da će prije povećati svoje aktivnosti u sektoru aluminijske konverterske folije. Ta se tvrdnja temeljila na pretpostavci da je industrija Unije povećala svoju proizvodnju aluminijske folije za domaćinstvo zbog svjetske gospodarske krize i da će nastaviti proizvodnju aluminijske konverterske folije kad se općenito gospodarsko stanje u Uniji poboljša. Ta je strana napomenula i da se provodi usporedni ispitni postupak u pogledu uvoza aluminijske konverterske folije podrijetlom iz Kine u Uniju (9) te je tvrdila da će, ako taj ispitni postupak dovede do uvođenja antidampinških mjera, industrija Unije vjerojatno poboljšati svoje gospodarsko stanje u pogledu aluminijske konverterske folije i posljedično povećati proizvodnju aluminijske konverterske folije na štetu povećanja proizvodnje aluminijske folije za domaćinstvo. Međutim, kako je već analizirano u uvodnoj izjavi 132., ispitnim postupkom nisu utvrđeni dokazi koji bi opravdali tu tvrdnju. Štoviše, ta strana nije dostavila dokaze o vezi između kretanja proizvodnje aluminijske folije za domaćinstvo i gospodarske krize ili tvrdnje da će industrija Unije nakon mogućeg uvođenja mjera protiv Kine preusmjeriti svoju proizvodnju na aluminijsku konvertersku foliju. Stoga su ti argumenti u ovoj fazi odbijeni. |
| --- | --- |

(166)

Jedna zainteresirana strana tvrdila je da industrija Unije vrlo vjerojatno neće povećati svoju proizvodnju i prodaju aluminijske folije za domaćinstvo, nego da će prije povećati svoje aktivnosti u sektoru aluminijske konverterske folije. Ta se tvrdnja temeljila na pretpostavci da je industrija Unije povećala svoju proizvodnju aluminijske folije za domaćinstvo zbog svjetske gospodarske krize i da će nastaviti proizvodnju aluminijske konverterske folije kad se općenito gospodarsko stanje u Uniji poboljša. Ta je strana napomenula i da se provodi usporedni ispitni postupak u pogledu uvoza aluminijske konverterske folije podrijetlom iz Kine u Uniju (9) te je tvrdila da će, ako taj ispitni postupak dovede do uvođenja antidampinških mjera, industrija Unije vjerojatno poboljšati svoje gospodarsko stanje u pogledu aluminijske konverterske folije i posljedično povećati proizvodnju aluminijske konverterske folije na štetu povećanja proizvodnje aluminijske folije za domaćinstvo. Međutim, kako je već analizirano u uvodnoj izjavi 132., ispitnim postupkom nisu utvrđeni dokazi koji bi opravdali tu tvrdnju. Štoviše, ta strana nije dostavila dokaze o vezi između kretanja proizvodnje aluminijske folije za domaćinstvo i gospodarske krize ili tvrdnje da će industrija Unije nakon mogućeg uvođenja mjera protiv Kine preusmjeriti svoju proizvodnju na aluminijsku konvertersku foliju. Stoga su ti argumenti u ovoj fazi odbijeni.

| (167) | Jedna zainteresirana strana tvrdila je da se uvozom aluminijske folije za domaćinstvo iz Venezuele, Turske i Armenije ne može zamijeniti uvoz aluminijske folije za domaćinstvo iz Rusije jer bi se razlikovao niz ključnih parametara kao što su proizvodnja, tehničke specifikacije i dostupnost opskrbe. Dotična strana nije dostavila dokaze u potporu toj tvrdnji. Nadalje, u okviru ispitnog postupka nisu utvrđene informacije kojima bi se mogla potvrditi ta tvrdnja. Naprotiv, ispitnim postupkom pokazalo se da je Turska glavni dobavljač za namatače u Uniji i da je stoga usporediva u pogledu dostupnosti i specifikacija proizvoda s ruskim uvozom. Armenija je isto tako mogući dobavljač za tržište Unije bez antidampinških pristojbi. Stoga su ti argumenti u ovoj fazi odbijeni. |
| --- | --- |

(167)

Jedna zainteresirana strana tvrdila je da se uvozom aluminijske folije za domaćinstvo iz Venezuele, Turske i Armenije ne može zamijeniti uvoz aluminijske folije za domaćinstvo iz Rusije jer bi se razlikovao niz ključnih parametara kao što su proizvodnja, tehničke specifikacije i dostupnost opskrbe. Dotična strana nije dostavila dokaze u potporu toj tvrdnji. Nadalje, u okviru ispitnog postupka nisu utvrđene informacije kojima bi se mogla potvrditi ta tvrdnja. Naprotiv, ispitnim postupkom pokazalo se da je Turska glavni dobavljač za namatače u Uniji i da je stoga usporediva u pogledu dostupnosti i specifikacija proizvoda s ruskim uvozom. Armenija je isto tako mogući dobavljač za tržište Unije bez antidampinških pristojbi. Stoga su ti argumenti u ovoj fazi odbijeni.

| (168) | Na temelju prethodno navedenog tvrdnju da ne postoje drugi izvori opskrbe potrebno je odbiti. |
| --- | --- |

(168)

Na temelju prethodno navedenog tvrdnju da ne postoje drugi izvori opskrbe potrebno je odbiti.

6.   Ostali argumenti

| (169) | Proizvođač izvoznik tvrdio je da je u analizi interesa Unije potrebno uzeti u obzir i da je industrija Unije zaštićena uvoznim pristojbama od 7,5 % iz Rusije i važećim antidampinškim pristojbama na uvoz istog proizvoda iz Kine i Brazila. |
| --- | --- |

(169)

Proizvođač izvoznik tvrdio je da je u analizi interesa Unije potrebno uzeti u obzir i da je industrija Unije zaštićena uvoznim pristojbama od 7,5 % iz Rusije i važećim antidampinškim pristojbama na uvoz istog proizvoda iz Kine i Brazila.

| (170) | Napominje se da doista, u skladu s trenutačnim Općim sustavom povlastica Europske unije (OSP) koji je stupio na snagu 1. siječnja 2014. Rusija više nije navedena kao zemlja korisnica. Stoga od 1. siječnja 2014., i sve dok god traje ta situacija, uvoz aluminijske folije za domaćinstvo iz Rusije podliježe uvoznoj pristojbi od 7,5 % (umjesto povlaštene stope pristojbe od 4 % koja se primjenjivala do 31. prosinca 2013.). |
| --- | --- |

(170)

Napominje se da doista, u skladu s trenutačnim Općim sustavom povlastica Europske unije (OSP) koji je stupio na snagu 1. siječnja 2014. Rusija više nije navedena kao zemlja korisnica. Stoga od 1. siječnja 2014., i sve dok god traje ta situacija, uvoz aluminijske folije za domaćinstvo iz Rusije podliježe uvoznoj pristojbi od 7,5 % (umjesto povlaštene stope pristojbe od 4 % koja se primjenjivala do 31. prosinca 2013.).

| (171) | Štoviše, antidampinške mjere protiv Kine i Brazila, koje su trenutačno predmet revizije, uvedene su kao rezultat posebnog postupka kojim je utvrđen štetan damping u pogledu tog uvoza i na temelju kojeg je opravdano uvođenje mjera. Važeće antidampinške pristojbe na uvoz iz trećih zemalja ne može se same po sebi smatrati valjanim razlogom za neuvođenje antidampinških pristojbi na uvoz iz druge treće zemlje. Ako se nakon antidampinškog ispitnog postupka utvrdi da postoji štetan damping od uvoza iz te zemlje, uvođenje tih mjera opravdano je ako ne postoje uvjerljivi razlozi u pogledu interesa Unije koji bi bili protiv tih mjera. U trenutačnom slučaju ti su uvjeti u ovoj fazi ispunjeni i taj se argument stoga u ovoj fazi odbija. |
| --- | --- |

(171)

Štoviše, antidampinške mjere protiv Kine i Brazila, koje su trenutačno predmet revizije, uvedene su kao rezultat posebnog postupka kojim je utvrđen štetan damping u pogledu tog uvoza i na temelju kojeg je opravdano uvođenje mjera. Važeće antidampinške pristojbe na uvoz iz trećih zemalja ne može se same po sebi smatrati valjanim razlogom za neuvođenje antidampinških pristojbi na uvoz iz druge treće zemlje. Ako se nakon antidampinškog ispitnog postupka utvrdi da postoji štetan damping od uvoza iz te zemlje, uvođenje tih mjera opravdano je ako ne postoje uvjerljivi razlozi u pogledu interesa Unije koji bi bili protiv tih mjera. U trenutačnom slučaju ti su uvjeti u ovoj fazi ispunjeni i taj se argument stoga u ovoj fazi odbija.

| (172) | Proizvođač izvoznik naposljetku je tvrdio da s obzirom na to da se aluminijska folija za domaćinstvo i aluminijska konverterska folija proizvode u jednakim proizvodnim objektima, i na taj način navodno osiguravaju visoku razinu zamjenjivosti na strani opskrbe, dodatnom antidampinškom pristojbom na uvoz aluminijske folije za domaćinstvo narušilo bi se tržište aluminijske konverterske folije na trošak krajnjih kupaca u Uniji. Međutim, proizvođač izvoznik nije dodatno pojasnio tu tvrdnju. Kako je već objašnjeno u uvodnim izjavama 81. i 131., najveći proizvođač u uzorku uopće nije proizvodio aluminijsku konvertersku foliju, a drugi, koji su proizvodili aluminijsku konvertersku foliju, imali su stabilan omjer proizvodnje i prodaje aluminijske konverterske folije i aluminijske folije za domaćinstvo. Stoga je taj argument potrebno odbiti. |
| --- | --- |

(172)

Proizvođač izvoznik naposljetku je tvrdio da s obzirom na to da se aluminijska folija za domaćinstvo i aluminijska konverterska folija proizvode u jednakim proizvodnim objektima, i na taj način navodno osiguravaju visoku razinu zamjenjivosti na strani opskrbe, dodatnom antidampinškom pristojbom na uvoz aluminijske folije za domaćinstvo narušilo bi se tržište aluminijske konverterske folije na trošak krajnjih kupaca u Uniji. Međutim, proizvođač izvoznik nije dodatno pojasnio tu tvrdnju. Kako je već objašnjeno u uvodnim izjavama 81. i 131., najveći proizvođač u uzorku uopće nije proizvodio aluminijsku konvertersku foliju, a drugi, koji su proizvodili aluminijsku konvertersku foliju, imali su stabilan omjer proizvodnje i prodaje aluminijske konverterske folije i aluminijske folije za domaćinstvo. Stoga je taj argument potrebno odbiti.

7.   Zaključak o interesu Unije

| (173) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi za to da uvođenje mjera na uvoz aluminijske folije za domaćinstvo podrijetlom iz Rusije nije u interesu Unije u ovoj fazi ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(173)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi za to da uvođenje mjera na uvoz aluminijske folije za domaćinstvo podrijetlom iz Rusije nije u interesu Unije u ovoj fazi ispitnog postupka.

G.   PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (174) | Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene mjere kako bi se spriječilo da dampinški uvoz i dalje nanosi štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(174)

Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene mjere kako bi se spriječilo da dampinški uvoz i dalje nanosi štetu industriji Unije.

1.   Razina uklanjanja štete (marža štete)

| (175) | Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se otklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(175)

Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se otklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije.

| (176) | Šteta bi bila otklonjena ako bi industrija Unije bila u mogućnosti pokriti svoje troškove proizvodnje i ostvariti dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kakvu bi pod uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru, tj. ako ne bi bilo dampinškog uvoza. U tom se pogledu dobit od 5 % smatrala primjerenom i potvrđena je tijekom ispitnog postupka s obzirom na specifična svojstva tog industrijskog sektora. Osim toga, dobit od 5 % upotrijebljena je i u postupku koji je doveo do usporednog ispitnog postupka protiv Kine i Brazila u pogledu istog proizvoda navedenog u prethodnoj uvodnoj izjavi 20. Nadalje, Komisija upućuje na uvodnu izjavu 158. Uredbe Komisije (EU) br. 833/2012 koja se odnosila na vrlo sličan proizvod i u kojoj je isto tako primijenjena profitna marža od 5 %. |
| --- | --- |

(176)

Šteta bi bila otklonjena ako bi industrija Unije bila u mogućnosti pokriti svoje troškove proizvodnje i ostvariti dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kakvu bi pod uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru, tj. ako ne bi bilo dampinškog uvoza. U tom se pogledu dobit od 5 % smatrala primjerenom i potvrđena je tijekom ispitnog postupka s obzirom na specifična svojstva tog industrijskog sektora. Osim toga, dobit od 5 % upotrijebljena je i u postupku koji je doveo do usporednog ispitnog postupka protiv Kine i Brazila u pogledu istog proizvoda navedenog u prethodnoj uvodnoj izjavi 20. Nadalje, Komisija upućuje na uvodnu izjavu 158. Uredbe Komisije (EU) br. 833/2012 koja se odnosila na vrlo sličan proizvod i u kojoj je isto tako primijenjena profitna marža od 5 %.

| (177) | Na temelju toga Komisija je izračunala neštetnu cijenu istovjetnog proizvoda za industriju Unije prilagodbom prodajnih cijena industrije Unije odbijanjem iznosa dobiti ili dodavanjem stvarnog gubitka zabilježenog tijekom razdoblja ispitnog postupka te, konačno, naknadnim dodavanjem prethodno navedene profitne marže od 5 %. Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika koji surađuje iz Rusije, kako je utvrđena za izračune sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Sve razlike proizišle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF. |
| --- | --- |

(177)

Na temelju toga Komisija je izračunala neštetnu cijenu istovjetnog proizvoda za industriju Unije prilagodbom prodajnih cijena industrije Unije odbijanjem iznosa dobiti ili dodavanjem stvarnog gubitka zabilježenog tijekom razdoblja ispitnog postupka te, konačno, naknadnim dodavanjem prethodno navedene profitne marže od 5 %. Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika koji surađuje iz Rusije, kako je utvrđena za izračune sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Sve razlike proizišle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.

2.   Privremene mjere

| (178) | Potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz aluminijske folije za domaćinstvo podrijetlom iz Rusije u skladu s pravilom niže pristojbe iz članka 7. stavka 2. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže štete i dampinške marže. Iznos pristojbi potrebno je postaviti na razinu dampinške marže ili marže štete, ovisno o tome koja je niža. |
| --- | --- |

(178)

Potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz aluminijske folije za domaćinstvo podrijetlom iz Rusije u skladu s pravilom niže pristojbe iz članka 7. stavka 2. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže štete i dampinške marže. Iznos pristojbi potrebno je postaviti na razinu dampinške marže ili marže štete, ovisno o tome koja je niža.

| (179) | Na temelju prethodno navedene privremene stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:









  Zemlja | Društvo | Dampinška marža | Marža štete | Privremena antidampinška pristojba |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusija | Ural Foil OJSC, regija Sverdlovsk;
  OJSC Rusal
  Sayanal, regija Hakasija, grupacija Rusal | 34,0 % | 12,2 % | 12,2 % |
| Rusija | Sva ostala društva | | | 12,2 % |

(179)

Na temelju prethodno navedene privremene stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:

Zemlja

Društvo

Dampinška marža

Marža štete

Privremena antidampinška pristojba

Rusija

Ural Foil OJSC, regija Sverdlovsk;

OJSC Rusal

Sayanal, regija Hakasija, grupacija Rusal

34,0 %

12,2 %

12,2 %

Rusija

Sva ostala društva

12,2 %

| (180) | Pojedinačna stopa antidampinške pristojbe za svako društvo određena u ovoj Uredbi utvrđena je na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga one odražavaju stanje utvrđeno tijekom ovog ispitnog postupka u odnosu na to društvo. Ta se stopa pristojbe primjenjuje isključivo na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz dotične zemlje koji proizvodi navedeni pravni subjekt. Uvoz dotičnog proizvoda koji proizvodi bilo koje društvo koje nije posebno navedeno nazivom i adresom u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim posebno navedenim subjektima, trebao bi podlijegati stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(180)

Pojedinačna stopa antidampinške pristojbe za svako društvo određena u ovoj Uredbi utvrđena je na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga one odražavaju stanje utvrđeno tijekom ovog ispitnog postupka u odnosu na to društvo. Ta se stopa pristojbe primjenjuje isključivo na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz dotične zemlje koji proizvodi navedeni pravni subjekt. Uvoz dotičnog proizvoda koji proizvodi bilo koje društvo koje nije posebno navedeno nazivom i adresom u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim posebno navedenim subjektima, trebao bi podlijegati stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

| (181) | Društvo može zatražiti primjenu te pojedinačne stope antidampinške pristojbe ako promijeni naziv subjekta ili osnuje novi proizvodni ili prodajni subjekt. Zahtjev se mora poslati Komisiji (10). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke, uključujući promjene djelatnosti društva u pogledu proizvodnje, domaće i izvozne prodaje povezane s, na primjer, tom promjenom naziva ili promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Komisija će ažurirati popis društava koja imaju pojedinačne antidampinške pristojbe ako je to opravdano. |
| --- | --- |

(181)

Društvo može zatražiti primjenu te pojedinačne stope antidampinške pristojbe ako promijeni naziv subjekta ili osnuje novi proizvodni ili prodajni subjekt. Zahtjev se mora poslati Komisiji (10). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke, uključujući promjene djelatnosti društva u pogledu proizvodnje, domaće i izvozne prodaje povezane s, na primjer, tom promjenom naziva ili promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Komisija će ažurirati popis društava koja imaju pojedinačne antidampinške pristojbe ako je to opravdano.

| (182) | Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva primjenjivat će se ne samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju u ovom ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(182)

Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva primjenjivat će se ne samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju u ovom ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

H.   ZAVRŠNE ODREDBE

| (183) | Proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da je trebao imati pristup javnom spisu iz usporednog trenutačnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera na snazi protiv uvoza aluminijske folije za domaćinstvo podrijetlom iz Brazila i Kine, navedenog u uvodnoj izjavi 3., uz obrazloženje da bi se za potrebe analize uzročnosti u trenutačnom ispitnom postupku uvoz aluminijske folije za domaćinstvo iz Rusije kumulirao s uvozom aluminijske folije za domaćinstvo iz Brazila i Kine kako bi se ispitao utjecaj tog uvoza na stanje industrije Unije. Proizvođač izvoznik tvrdio je da bi to činilo ozbiljnu povredu njegovih prava na obranu i bitnu povredu postupka koja se ne može retroaktivno ispraviti jer bi utjecala na prava na obranu u razdoblju određenom za dostavljanje primjedbi, odnosno 37 dana od dana objave obavijesti u Službenom listu Europske unije. Kao posljedica toga, trenutačni ispitni postupak potrebno je prekinuti. U suprotnom, proizvođač izvoznik zatražio je da mu se odobri puni pristup javnom spisu iz usporednog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera. |
| --- | --- |

(183)

Proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da je trebao imati pristup javnom spisu iz usporednog trenutačnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera na snazi protiv uvoza aluminijske folije za domaćinstvo podrijetlom iz Brazila i Kine, navedenog u uvodnoj izjavi 3., uz obrazloženje da bi se za potrebe analize uzročnosti u trenutačnom ispitnom postupku uvoz aluminijske folije za domaćinstvo iz Rusije kumulirao s uvozom aluminijske folije za domaćinstvo iz Brazila i Kine kako bi se ispitao utjecaj tog uvoza na stanje industrije Unije. Proizvođač izvoznik tvrdio je da bi to činilo ozbiljnu povredu njegovih prava na obranu i bitnu povredu postupka koja se ne može retroaktivno ispraviti jer bi utjecala na prava na obranu u razdoblju određenom za dostavljanje primjedbi, odnosno 37 dana od dana objave obavijesti u Službenom listu Europske unije. Kao posljedica toga, trenutačni ispitni postupak potrebno je prekinuti. U suprotnom, proizvođač izvoznik zatražio je da mu se odobri puni pristup javnom spisu iz usporednog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera.

| (184) | Zahtjev se temeljio na pogrešnoj pretpostavci da će se uvoz iz Kine i Brazila kumulirati s uvozom iz Rusije. Međutim, kako je opisano u nastavku, uvoz iz Kine i Brazila uzet je u obzir samo u analizi uzročnosti kao „ostali čimbenici”. Iako su proizvođači iz Unije u uzorku dostavili samo jedan odgovor na upitnik kojim su obuhvaćena oba postupka, to se odnosilo samo na analizu gospodarskog stanja industrije Unije jer su u oba postupka proizvođači iz Unije bili isti, a prikupljeni podatci odnosili su se na isto razdoblje ispitnog postupka i isto razmatrano razdoblje. Komisija je službenim dopisom već obavijestila proizvođača izvoznika o svojoj namjeri da odbije prethodno navedene tvrdnje i pozvala proizvođača izvoznika da zatraži intervenciju službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima, ako to smatra potrebnim. |
| --- | --- |

(184)

Zahtjev se temeljio na pogrešnoj pretpostavci da će se uvoz iz Kine i Brazila kumulirati s uvozom iz Rusije. Međutim, kako je opisano u nastavku, uvoz iz Kine i Brazila uzet je u obzir samo u analizi uzročnosti kao „ostali čimbenici”. Iako su proizvođači iz Unije u uzorku dostavili samo jedan odgovor na upitnik kojim su obuhvaćena oba postupka, to se odnosilo samo na analizu gospodarskog stanja industrije Unije jer su u oba postupka proizvođači iz Unije bili isti, a prikupljeni podatci odnosili su se na isto razdoblje ispitnog postupka i isto razmatrano razdoblje. Komisija je službenim dopisom već obavijestila proizvođača izvoznika o svojoj namjeri da odbije prethodno navedene tvrdnje i pozvala proizvođača izvoznika da zatraži intervenciju službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima, ako to smatra potrebnim.

| (185) | U pogledu pristupa javnom spisu iz usporednog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera proizvođač izvoznik nije zainteresirana strana u tom postupku te mu se stoga ne može odobriti pristup relevantnom spisu koji nije povjerljiv. Stoga su tvrdnje u pogledu povrede prava na obranu i bitne povrede postupka odbijene. |
| --- | --- |

(185)

U pogledu pristupa javnom spisu iz usporednog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera proizvođač izvoznik nije zainteresirana strana u tom postupku te mu se stoga ne može odobriti pristup relevantnom spisu koji nije povjerljiv. Stoga su tvrdnje u pogledu povrede prava na obranu i bitne povrede postupka odbijene.

| (186) | U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da se u određenom roku pismeno očituju i/ili podnesu zahtjev za saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(186)

U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da se u određenom roku pismeno očituju i/ili podnesu zahtjev za saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima.

| (187) | Nalazi u pogledu uvođenja pristojbi dobiveni za potrebe ove Uredbe privremeni su i možda će ih biti potrebno ponovno razmatrati za potrebe donošenja konačnih mjera, |
| --- | --- |

(187)

Nalazi u pogledu uvođenja pristojbi dobiveni za potrebe ove Uredbe privremeni su i možda će ih biti potrebno ponovno razmatrati za potrebe donošenja konačnih mjera,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz aluminijske folije debljine ne manje od 0,008 mm i ne veće od 0,018 mm, bez podloge, samo valjane i dalje neobrađene, u svitcima širine ne veće od 650 mm i mase veće od 10 kg, koja je trenutačno obuhvaćena oznakom KN ex 7607 11 19 (oznaka TARIC 7607111910), podrijetlom iz Rusije.

2.   Stope privremene antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku jesu sljedeće:

| Zemlja | Društvo | Privremena antidampinška pristojba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Rusija | Ural Foil OJSC, regija Sverdlovsk;
  OJSC Rusal
  Sayanal, regija Hakasija, grupacija Rusal | 12,2 % | C050 |
| Rusija | Sva ostala društva | 12,2 % | C999 |

Zemlja

Društvo

Privremena antidampinška pristojba

Dodatna oznaka TARIC

Rusija

Ural Foil OJSC, regija Sverdlovsk;

OJSC Rusal

Sayanal, regija Hakasija, grupacija Rusal

12,2 %

C050

Rusija

Sva ostala društva

12,2 %

C999

3.   Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.

4.   Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se važeće odredbe povezane s carinskim pristojbama.

Članak 2.

1.   U roku od 25 dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe zainteresirane strane mogu:

| (a) | zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba; |
| --- | --- |

(a)

zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba;

| (b) | dostaviti pisane primjedbe Komisiji; i |
| --- | --- |

(b)

dostaviti pisane primjedbe Komisiji; i

| (c) | zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(c)

zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima.

2.   U roku od 25 dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe stranke iz članka 21. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 mogu se očitovati o primjeni privremenih mjera.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 1. primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 3. srpnja 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

1

(2)  Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka koji se odnosi na uvoz određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Rusije (SL C 354, 8.10.2014., str. 14.).

2

(3)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Brazila i Narodne Republike Kine (SL C 350, 4.10.2014., str. 11.).

3

(4)  SL L 94, 8.4.2009., str. 17., uvodne izjave 72. i 80.

4

(5)  Sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Južne Koreje (SL L 127, 14.5.2011., str. 6.).

5

(6)  Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka koji se odnosi na uvoz određene aluminijske folije podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 444, 12.12.2014., str. 13.).

6

(7)  Uvodna izjava 159. Uredbe Komisije (EZ) br. 287/2009 od 7. travnja 2009. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih aluminijskih folija podrijetlom iz Armenije, Brazila i Narodne Republike Kine (SL L 94, 8.4.2009., str. 17.).

7

(8)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 217/2013 od 11. ožujka 2013. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih aluminijskih folija u svitcima podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 69, 13.3.2013., str. 11.).

8

(9)  Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka koji se odnosi na uvoz određene aluminijske folije podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 444, 12.12.2014., str. 13.).

9

(10)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

10

---

| 4.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 175/41 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 175/41

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1082

оd 3. srpnja 2015.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 3. srpnja 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | AL | 20,6 |
| MA | 148,6 |
| MK | 39,1 |
| ZZ | 69,4 |
| 0707 00 05 | TR | 106,1 |
| ZZ | 106,1 |
| 0709 93 10 | TR | 116,8 |
| ZZ | 116,8 |
| 0805 50 10 | AR | 117,2 |
| BO | 144,3 |
| UY | 138,8 |
| ZA | 133,3 |
| ZZ | 133,4 |
| 0808 10 80 | AR | 139,5 |
| BR | 104,6 |
| CL | 128,4 |
| NZ | 151,8 |
| US | 164,6 |
| ZA | 125,7 |
| ZZ | 135,8 |
| 0808 30 90 | AR | 165,7 |
| CL | 138,9 |
| NZ | 250,7 |
| ZA | 125,4 |
| ZZ | 170,2 |
| 0809 10 00 | IL | 315,1 |
| TR | 245,1 |
| ZZ | 280,1 |
| 0809 29 00 | TR | 266,8 |
| ZZ | 266,8 |
| 0809 40 05 | IL | 241,9 |
| ZZ | 241,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

AL

20,6

MA

148,6

MK

39,1

ZZ

69,4

0707 00 05

TR

106,1

ZZ

106,1

0709 93 10

TR

116,8

ZZ

116,8

0805 50 10

AR

117,2

BO

144,3

UY

138,8

ZA

133,3

ZZ

133,4

0808 10 80

AR

139,5

BR

104,6

CL

128,4

NZ

151,8

US

164,6

ZA

125,7

ZZ

135,8

0808 30 90

AR

165,7

CL

138,9

NZ

250,7

ZA

125,4

ZZ

170,2

0809 10 00

IL

315,1

TR

245,1

ZZ

280,1

0809 29 00

TR

266,8

ZZ

266,8

0809 40 05

IL

241,9

ZZ

241,9

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

| 4.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 175/43 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 175/43

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1083

оd 3. srpnja 2015.

o utvrđivanju koeficijenta dodjele koji se primjenjuje na količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 29. do 30. lipnja 2015. u okviru carinske kvote koja je Uredbom (EZ) br. 1918/2006 otvorena za maslinovo ulje podrijetlom iz Tunisa i o obustavi podnošenja zahtjeva za takve dozvole za mjesec srpanj 2015.

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 188. stavke 1. i 3.,

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EZ) br. 1918/2006 (2) otvorena je godišnja carinska kvota za uvoz djevičanskog maslinova ulja obuhvaćenog oznakama KN 1509 10 10 i KN 1509 10 90 koje je u cijelosti dobiveno u Tunisu i izravno iz te zemlje prevezeno u Uniju. Člankom 2. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1918/2006 utvrđuju se mjesečna količinska ograničenja za izdavanje uvoznih dozvola. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EZ) br. 1918/2006 (2) otvorena je godišnja carinska kvota za uvoz djevičanskog maslinova ulja obuhvaćenog oznakama KN 1509 10 10 i KN 1509 10 90 koje je u cijelosti dobiveno u Tunisu i izravno iz te zemlje prevezeno u Uniju. Člankom 2. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1918/2006 utvrđuju se mjesečna količinska ograničenja za izdavanje uvoznih dozvola.

| (2) | Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 29. do 30. lipnja 2015. za mjesec srpanj 2015. premašuju raspoložive količine. Stoga je potrebno odrediti u kojoj se mjeri mogu izdavati uvozne dozvole tako da se odredi koeficijent dodjele koji će se primjenjivati na zatražene količine, izračunan u skladu s člankom 7. stavkom 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1301/2006 (3). Podnošenje novih zahtjeva trebalo bi obustaviti za mjesec srpanj 2015. |
| --- | --- |

(2)

Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 29. do 30. lipnja 2015. za mjesec srpanj 2015. premašuju raspoložive količine. Stoga je potrebno odrediti u kojoj se mjeri mogu izdavati uvozne dozvole tako da se odredi koeficijent dodjele koji će se primjenjivati na zatražene količine, izračunan u skladu s člankom 7. stavkom 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1301/2006 (3). Podnošenje novih zahtjeva trebalo bi obustaviti za mjesec srpanj 2015.

| (3) | Kako bi se osigurala učinkovitost mjere, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se osigurala učinkovitost mjere, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1918/2006 od 29. do 30. lipnja 2015. množe se s koeficijentom dodjele iz Priloga ovoj Uredbi.

2.   Podnošenje novih zahtjeva za uvozne dozvole obustavlja se za mjesec srpanj 2015. od 1. srpnja 2015.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 3. srpnja 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1918/2006 od 20. prosinca 2006. o otvaranju i upravljanju carinskom kvotom za maslinovo ulje podrijetlom iz Tunisa (SL L 365, 21.12.2006., str. 84.).

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 1301/2006 od 31. kolovoza 2006. o utvrđivanju zajedničkih pravila za upravljanje uvoznim carinskim kvotama za poljoprivredne proizvode kojima upravlja sustav uvoznih dozvola (SL L 238, 1.9.2006., str. 13.).

3

---

PRILOG

| Redni br. | Koeficijent dodjele – zahtjevi podneseni od 29. do 30. lipnja 2015. za mjesec srpanj 2015.
  (u %) |
| --- | --- |
| 09.4032 | 5,119034 |

Redni br.

Koeficijent dodjele – zahtjevi podneseni od 29. do 30. lipnja 2015. za mjesec srpanj 2015.

(u %)

09.4032

5,119034

---

ODLUKE

| 4.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 175/45 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 175/45

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/1084

оd 18. veljače 2015.

o odobrenju, u ime Europske unije, određenih izmjena prilogâ II., V., VII. i VIII. Sporazumu između Europske zajednice i Novog Zelanda o sanitarnim mjerama koje se primjenjuju u trgovini živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 797)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 97/132/EZ od 17. prosinca 1996. o sklapanju Sporazuma između Europske zajednice i Novog Zelanda o sanitarnim mjerama koje se primjenjuju u trgovini živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla (1), a posebno njezin članak 3. treći stavak,

budući da:

| (1) | Sporazumom između Europske zajednice i Novog Zelanda o sanitarnim mjerama koje se primjenjuju u trgovini živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla (dalje u tekstu: „Sporazum”) predviđa se mogućnost priznanja istovrijednosti sanitarnih mjera ako stranka izvoznica objektivno dokaže da se njezinim mjerama postiže odgovarajuća razina zaštite stranke uvoznice (dalje u tekstu: „stranke”). |
| --- | --- |

(1)

Sporazumom između Europske zajednice i Novog Zelanda o sanitarnim mjerama koje se primjenjuju u trgovini živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla (dalje u tekstu: „Sporazum”) predviđa se mogućnost priznanja istovrijednosti sanitarnih mjera ako stranka izvoznica objektivno dokaže da se njezinim mjerama postiže odgovarajuća razina zaštite stranke uvoznice (dalje u tekstu: „stranke”).

| (2) | Sporazum je propisno odobren Odlukom 97/132/EZ kojom se predviđa i da se izmjene prilogâ navedenom Sporazumu koje su rezultat preporuka Zajedničkog odbora za upravljanje donose u skladu s postupkom iz Direktive 72/462/EEZ (2). Direktiva Vijeća 72/462/EEZ stavljena je izvan snage Direktivom Vijeća 2004/68/EZ (3). U uvodnoj izjavi 10. Direktive 2004/68/EZ navodi se da se pravila u vezi s javnim zdravljem i službenim kontrolama koje se primjenjuju na meso i proizvode od mesa na temelju Direktive 72/462/EEZ zamjenjuju onima iz Uredbe (EZ) br. 854/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (4). U navedenoj uvodnoj izjavi navodi se i da se ostala pravila iz Direktive 72/462/EEZ zamjenjuju Direktivom Vijeća 2002/99/EZ (5) i Direktivom 2004/68/EZ. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum je propisno odobren Odlukom 97/132/EZ kojom se predviđa i da se izmjene prilogâ navedenom Sporazumu koje su rezultat preporuka Zajedničkog odbora za upravljanje donose u skladu s postupkom iz Direktive 72/462/EEZ (2). Direktiva Vijeća 72/462/EEZ stavljena je izvan snage Direktivom Vijeća 2004/68/EZ (3). U uvodnoj izjavi 10. Direktive 2004/68/EZ navodi se da se pravila u vezi s javnim zdravljem i službenim kontrolama koje se primjenjuju na meso i proizvode od mesa na temelju Direktive 72/462/EEZ zamjenjuju onima iz Uredbe (EZ) br. 854/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (4). U navedenoj uvodnoj izjavi navodi se i da se ostala pravila iz Direktive 72/462/EEZ zamjenjuju Direktivom Vijeća 2002/99/EZ (5) i Direktivom 2004/68/EZ.

| (3) | Novi Zeland restrukturirao je 2010. svoja nadležna tijela te je sada novo nadležno tijelo Ministarstvo primarnih industrija. Unija je predložila neznatnu izmjenu definicije uloga država članica i Komisije. Stranke su preporučile ažuriranje Priloga II. Sporazumu kako bi se u njemu odražavale navedene promjene. |
| --- | --- |

(3)

Novi Zeland restrukturirao je 2010. svoja nadležna tijela te je sada novo nadležno tijelo Ministarstvo primarnih industrija. Unija je predložila neznatnu izmjenu definicije uloga država članica i Komisije. Stranke su preporučile ažuriranje Priloga II. Sporazumu kako bi se u njemu odražavale navedene promjene.

| (4) | Stranke su preporučile izmjene definicija različitih statusa istovrijednosti, posebno statusa „Da-1” u pojmovniku Priloga V. Sporazumu, u kojem se upućuje na obrazac potvrde iz Priloga VII. odjeljka 1. točke (a) o certificiranju. Osim toga, stranke su htjele osigurati pravnu osnovu za Uniju u pogledu uporabe integriranih elektroničkih sustava Unije predviđenih Odlukom Komisije 2003/24/EZ (6) (sustav „TRACES”) za utvrđivanje uvoznih certifikata za proizvode sa statusom „Da-1” s Novog Zelanda. Tom uporabom omogućit će se brža ažuriranja certificiranja kao i daljnja uporaba elektroničkog certificiranja. Nadalje, stranke su preporučile uvrštavanje definicija za sustav TRACES i elektronički sustav Novog Zelanda (E-cert) te ažuriranje naziva određenih bolesti životinja iz pojmovnika Priloga V. Sporazumu. |
| --- | --- |

(4)

Stranke su preporučile izmjene definicija različitih statusa istovrijednosti, posebno statusa „Da-1” u pojmovniku Priloga V. Sporazumu, u kojem se upućuje na obrazac potvrde iz Priloga VII. odjeljka 1. točke (a) o certificiranju. Osim toga, stranke su htjele osigurati pravnu osnovu za Uniju u pogledu uporabe integriranih elektroničkih sustava Unije predviđenih Odlukom Komisije 2003/24/EZ (6) (sustav „TRACES”) za utvrđivanje uvoznih certifikata za proizvode sa statusom „Da-1” s Novog Zelanda. Tom uporabom omogućit će se brža ažuriranja certificiranja kao i daljnja uporaba elektroničkog certificiranja. Nadalje, stranke su preporučile uvrštavanje definicija za sustav TRACES i elektronički sustav Novog Zelanda (E-cert) te ažuriranje naziva određenih bolesti životinja iz pojmovnika Priloga V. Sporazumu.

| (5) | Novi Zeland proveo je novu procjenu rizika za uvoz sjemena i zametaka goveda. Kao rezultat toga epizootska hemoragijska bolest više se ne smatra bolešću značajnom za sjeme goveda te je Novi Zeland uklonio uvjete za njegov uvoz. Nadalje, Novi Zeland revidirao je uvjete u pogledu Q-groznice i virusnog proljeva goveda (tip II). Stoga su stranke preporučile izmjenu u Prilogu V. Sporazumu odjeljka 1. poglavlja 1. „Sjeme” i poglavlja 2. „Zameci” te odjeljka 5. poglavlja 28. „Razne odredbe o certificiranju”. Nadalje, stranke su preporučile da se u odjeljku 1. poglavlju 1. „Sjeme” obrišu prethodne „mjere” za izvoz Novog Zelanda u Uniju i uvede nova „mjera” kojom se od Unije zahtijeva da u obzir uzme ispitivanje sjemena na zarazni goveđi rinotraheitis (ZRG) lančanom reakcijom polimeraze (LRP), metodologijom ispitivanja koju je odobrila Svjetska organizacija za zdravlje životinja (OIE), a kojom se istovrijedno osigurava nepostojanje bolesti ZRG. Stoga je u Prilogu V. Sporazumu primjereno izmijeniti posebne uvjete u odjeljku 1. poglavljima 1. i 2. i odgovarajuće odredbe o certificiranju u odjeljku 5. poglavlju 28. |
| --- | --- |

(5)

Novi Zeland proveo je novu procjenu rizika za uvoz sjemena i zametaka goveda. Kao rezultat toga epizootska hemoragijska bolest više se ne smatra bolešću značajnom za sjeme goveda te je Novi Zeland uklonio uvjete za njegov uvoz. Nadalje, Novi Zeland revidirao je uvjete u pogledu Q-groznice i virusnog proljeva goveda (tip II). Stoga su stranke preporučile izmjenu u Prilogu V. Sporazumu odjeljka 1. poglavlja 1. „Sjeme” i poglavlja 2. „Zameci” te odjeljka 5. poglavlja 28. „Razne odredbe o certificiranju”. Nadalje, stranke su preporučile da se u odjeljku 1. poglavlju 1. „Sjeme” obrišu prethodne „mjere” za izvoz Novog Zelanda u Uniju i uvede nova „mjera” kojom se od Unije zahtijeva da u obzir uzme ispitivanje sjemena na zarazni goveđi rinotraheitis (ZRG) lančanom reakcijom polimeraze (LRP), metodologijom ispitivanja koju je odobrila Svjetska organizacija za zdravlje životinja (OIE), a kojom se istovrijedno osigurava nepostojanje bolesti ZRG. Stoga je u Prilogu V. Sporazumu primjereno izmijeniti posebne uvjete u odjeljku 1. poglavljima 1. i 2. i odgovarajuće odredbe o certificiranju u odjeljku 5. poglavlju 28.

| (6) | U pogledu živih pčela Unija je donijela novo zakonodavstvo za uvrštavanje na popis država članica ili regija slobodnih od varooze pčela i na koje se primjenjuju trgovinska ograničenja. Ona se primjenjuju i na uvoz iz Novog Zelanda s obzirom na to da Novi Zeland nije slobodan od navedene bolesti. Stranke su preporučile da se u Prilog V. odjeljak 1. poglavlje 3. „Žive životinje” za žive pčele i bumbare, uključujući „germplazme pčela/bubmara”, u posebnim uvjetima doda ograničenje izvoza u države članice ili njihove regije navedene u Prilogu Provedbenoj odluci Komisije 2013/503/EU (7). Unija je izmijenila i svoje uvjete uvoza za američku gnjiloću iz Odluke Komisije 2010/270/EU (8). Stoga su stranke preporučile i izmjenu poglavlja 28. „Razne odredbe o certificiranju” iz Priloga V. odjeljka 5. Sporazuma. |
| --- | --- |

(6)

U pogledu živih pčela Unija je donijela novo zakonodavstvo za uvrštavanje na popis država članica ili regija slobodnih od varooze pčela i na koje se primjenjuju trgovinska ograničenja. Ona se primjenjuju i na uvoz iz Novog Zelanda s obzirom na to da Novi Zeland nije slobodan od navedene bolesti. Stranke su preporučile da se u Prilog V. odjeljak 1. poglavlje 3. „Žive životinje” za žive pčele i bumbare, uključujući „germplazme pčela/bubmara”, u posebnim uvjetima doda ograničenje izvoza u države članice ili njihove regije navedene u Prilogu Provedbenoj odluci Komisije 2013/503/EU (7). Unija je izmijenila i svoje uvjete uvoza za američku gnjiloću iz Odluke Komisije 2010/270/EU (8). Stoga su stranke preporučile i izmjenu poglavlja 28. „Razne odredbe o certificiranju” iz Priloga V. odjeljka 5. Sporazuma.

| (7) | Zbog dosljednosti s poglavljem 4.B „Svježe meso peradi” iz Priloga V. odjeljka 2. Sporazuma stranke su se dogovorile o izmjeni naslova odjeljka 2. u Prilogu V. Sporazumu na način da se riječ „svježe” doda prije riječi „meso peradi”. |
| --- | --- |

(7)

Zbog dosljednosti s poglavljem 4.B „Svježe meso peradi” iz Priloga V. odjeljka 2. Sporazuma stranke su se dogovorile o izmjeni naslova odjeljka 2. u Prilogu V. Sporazumu na način da se riječ „svježe” doda prije riječi „meso peradi”.

| (8) | Novi Zeland proveo je procjenu rizika za reprodukcijski i respiratorni sindrom svinja (RRSS) i izmijenio svoje uvjete uvoza za svinjsko meso. Stranke su stoga preporučile dodavanje RRSS-a u posebne uvjete poglavlja 4.A. „Svježe meso” iz Priloga V. odjeljka 2. Sporazuma povezane sa zdravljem životinja, svinjama za izvoz iz Unije na Novi Zeland i utvrđivanjem odgovarajućih potvrda iz Priloga V. odjeljka 5. poglavlja 28. Sporazuma. |
| --- | --- |

(8)

Novi Zeland proveo je procjenu rizika za reprodukcijski i respiratorni sindrom svinja (RRSS) i izmijenio svoje uvjete uvoza za svinjsko meso. Stranke su stoga preporučile dodavanje RRSS-a u posebne uvjete poglavlja 4.A. „Svježe meso” iz Priloga V. odjeljka 2. Sporazuma povezane sa zdravljem životinja, svinjama za izvoz iz Unije na Novi Zeland i utvrđivanjem odgovarajućih potvrda iz Priloga V. odjeljka 5. poglavlja 28. Sporazuma.

| (9) | Novi Zeland revidirao je 2010. svoja pravila o rukovanju kartonom u sektoru mesa. Unija je ocijenila ta nova pravila i utvrdila da su istovrijedna pravilima Unije. Stoga su se stranke sporazumjele o očuvanju istovrijednosti te da izmjena Priloga V. Sporazumu nije potrebna. |
| --- | --- |

(9)

Novi Zeland revidirao je 2010. svoja pravila o rukovanju kartonom u sektoru mesa. Unija je ocijenila ta nova pravila i utvrdila da su istovrijedna pravilima Unije. Stoga su se stranke sporazumjele o očuvanju istovrijednosti te da izmjena Priloga V. Sporazumu nije potrebna.

| (10) | Novi Zeland revidirao je 2012. svoj sustav inspekcije mesa za goveda, ovce i koze. Glavne promjene odnose se na prijenos inspekcijskih zadataka u pogledu kvalitete mesa na subjekt u poslovanju s hranom, pri čemu cjeloviti nadzor i dalje obavlja nadležno tijelo. Unija je ocijenila ta nova pravila i utvrdila da su istovrijedna pravilima Unije. Stoga su se stranke sporazumjele o očuvanju istovrijednosti te da izmjena Priloga V. Sporazumu nije potrebna. |
| --- | --- |

(10)

Novi Zeland revidirao je 2012. svoj sustav inspekcije mesa za goveda, ovce i koze. Glavne promjene odnose se na prijenos inspekcijskih zadataka u pogledu kvalitete mesa na subjekt u poslovanju s hranom, pri čemu cjeloviti nadzor i dalje obavlja nadležno tijelo. Unija je ocijenila ta nova pravila i utvrdila da su istovrijedna pravilima Unije. Stoga su se stranke sporazumjele o očuvanju istovrijednosti te da izmjena Priloga V. Sporazumu nije potrebna.

| (11) | Novi Zeland proveo je znanstveno utemeljenu procjenu rizika za proizvode od sirovog mlijeka i utvrdio zahtjeve uvoza i pravne mehanizme za priznavanje istovrijednosti za nepasterizirane mliječne proizvode (osim sirovog mlijeka). Unija je proučila navedenu procjenu te su obje stranke 2010. zaključile i preporučile priznavanje uzajamne istovrijednosti tih proizvoda. Zbog dosljednosti i pojednostavnjenja stranke su preporučile da se u poglavlju 8. „Mlijeko i mliječni proizvodim za prehranu ljudi” iz Priloga V. odjeljka 3. Sporazuma podvrste „mekani sirevi od neobrađenog mlijeka” i „tvrdi sirevi od neobrađenog mlijeka (tipa Parmezan)” zamijene novom podvrstom „nepasterizirani mliječni proizvodi (osim sirovog mlijeka)” sa statusom „Da-1” bez posebnih uvjeta. |
| --- | --- |

(11)

Novi Zeland proveo je znanstveno utemeljenu procjenu rizika za proizvode od sirovog mlijeka i utvrdio zahtjeve uvoza i pravne mehanizme za priznavanje istovrijednosti za nepasterizirane mliječne proizvode (osim sirovog mlijeka). Unija je proučila navedenu procjenu te su obje stranke 2010. zaključile i preporučile priznavanje uzajamne istovrijednosti tih proizvoda. Zbog dosljednosti i pojednostavnjenja stranke su preporučile da se u poglavlju 8. „Mlijeko i mliječni proizvodim za prehranu ljudi” iz Priloga V. odjeljka 3. Sporazuma podvrste „mekani sirevi od neobrađenog mlijeka” i „tvrdi sirevi od neobrađenog mlijeka (tipa Parmezan)” zamijene novom podvrstom „nepasterizirani mliječni proizvodi (osim sirovog mlijeka)” sa statusom „Da-1” bez posebnih uvjeta.

| (12) | Unija je revidirala svoja pravila o metodama ispitivanja za otkrivanje morskih biotoksina u živim školjkama u Uredbi Komisije (EU) br. 15/2011 (9). Novi Zeland je Uniji 2003., 2006. i 2010. podnio dokumentaciju o istovrijednosti u pogledu svoje metodologije ispitivanja biotoksina i kriterija za odobrenje. Nakon ocjene stranke su utvrdile istovrijednost svojih sustava te da izmjena Priloga V. Sporazumu nije potrebna. |
| --- | --- |

(12)

Unija je revidirala svoja pravila o metodama ispitivanja za otkrivanje morskih biotoksina u živim školjkama u Uredbi Komisije (EU) br. 15/2011 (9). Novi Zeland je Uniji 2003., 2006. i 2010. podnio dokumentaciju o istovrijednosti u pogledu svoje metodologije ispitivanja biotoksina i kriterija za odobrenje. Nakon ocjene stranke su utvrdile istovrijednost svojih sustava te da izmjena Priloga V. Sporazumu nije potrebna.

| (13) | Unija je pokrenula opsežan pregled svojeg zakonodavstva o nusproizvodima životinjskog podrijetla. Uredba (EZ) br. 1774/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (10) stavljena je izvan snage i zamijenjena Uredbom (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (11) i Uredbom Komisije (EU) br. 142/2011 (12). Na temelju procjene o očuvanju istovrijednosti stranke su zaključile da novo zakonodavstvo Unije ne utječe na status istovrijednosti za nusproizvode životinjskog podrijetla za izvoz iz Novog Zelanda u Uniju kao ni za izvoz iz Unije na Novi Zeland u skladu sa Sporazumom te da izmjena Priloga V. Sporazumu nije potrebna. |
| --- | --- |

(13)

Unija je pokrenula opsežan pregled svojeg zakonodavstva o nusproizvodima životinjskog podrijetla. Uredba (EZ) br. 1774/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (10) stavljena je izvan snage i zamijenjena Uredbom (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (11) i Uredbom Komisije (EU) br. 142/2011 (12). Na temelju procjene o očuvanju istovrijednosti stranke su zaključile da novo zakonodavstvo Unije ne utječe na status istovrijednosti za nusproizvode životinjskog podrijetla za izvoz iz Novog Zelanda u Uniju kao ni za izvoz iz Unije na Novi Zeland u skladu sa Sporazumom te da izmjena Priloga V. Sporazumu nije potrebna.

| (14) | U pogledu izmjene Uredbe (EZ) br. 1774/2002 Uredbom Komisije (EZ) br. 668/2004 (13) prema kojoj se poboljšivači okusa i derivati masti dodaju kao poseban proizvod, stranke su preporučile dodavanje poboljšivača okusa kao proizvoda navedenog u poglavlju 21. „Hrana za kućne ljubimce (uključujući prerađenu)” koji sadržava samo materijal kategorije 3 iz Priloga V. odjeljka 4. Sporazuma. Stranke su preporučile da se zdravlju životinja i javnom zdravlju dodijeli status „Da-3” za izvoz iz Novog Zelanda u Uniju i status „NE” za izvoz iz Unije na Novi Zeland. |
| --- | --- |

(14)

U pogledu izmjene Uredbe (EZ) br. 1774/2002 Uredbom Komisije (EZ) br. 668/2004 (13) prema kojoj se poboljšivači okusa i derivati masti dodaju kao poseban proizvod, stranke su preporučile dodavanje poboljšivača okusa kao proizvoda navedenog u poglavlju 21. „Hrana za kućne ljubimce (uključujući prerađenu)” koji sadržava samo materijal kategorije 3 iz Priloga V. odjeljka 4. Sporazuma. Stranke su preporučile da se zdravlju životinja i javnom zdravlju dodijeli status „Da-3” za izvoz iz Novog Zelanda u Uniju i status „NE” za izvoz iz Unije na Novi Zeland.

| (15) | Stranke su preporučile zamjenu naslova poglavlja 27. iz Priloga V. odjeljka 5. Sporazuma „Definicije” naslovom „Horizontalna pitanja”, uz brisanje svih potpoglavlja tog poglavlja. |
| --- | --- |

(15)

Stranke su preporučile zamjenu naslova poglavlja 27. iz Priloga V. odjeljka 5. Sporazuma „Definicije” naslovom „Horizontalna pitanja”, uz brisanje svih potpoglavlja tog poglavlja.

| (16) | U potpoglavlju „Sustavi certificiranja” Priloga V. odjeljka 5. poglavlja 27. Sporazuma pojašnjava se vrsta proizvoda na koji se istovrijednost sustava certificiranja primjenjuje. Stranke su preporučile premještanje navedenog pojašnjenja o vrsti proizvoda iz stupca „Posebni uvjeti” u stupac „Istovrijednost” tog potpoglavlja, bez uvođenja bilo kakvih promjena. |
| --- | --- |

(16)

U potpoglavlju „Sustavi certificiranja” Priloga V. odjeljka 5. poglavlja 27. Sporazuma pojašnjava se vrsta proizvoda na koji se istovrijednost sustava certificiranja primjenjuje. Stranke su preporučile premještanje navedenog pojašnjenja o vrsti proizvoda iz stupca „Posebni uvjeti” u stupac „Istovrijednost” tog potpoglavlja, bez uvođenja bilo kakvih promjena.

| (17) | Stranke su preporučile da se u poglavlje 27. Priloga V. odjeljka 5. Sporazuma umetne potpoglavlje o odredbama za ponovni izvoz uvezenih proizvoda ako proizvod potječe iz treće zemlje i iz objekta/objekata koji su ovlašteni za izvoz proizvoda u Uniju i na Novi Zeland. Ova je odredba trenutačno predviđena u Prilogu VII. Odluci Komisije 2003/56/EZ (14). |
| --- | --- |

(17)

Stranke su preporučile da se u poglavlje 27. Priloga V. odjeljka 5. Sporazuma umetne potpoglavlje o odredbama za ponovni izvoz uvezenih proizvoda ako proizvod potječe iz treće zemlje i iz objekta/objekata koji su ovlašteni za izvoz proizvoda u Uniju i na Novi Zeland. Ova je odredba trenutačno predviđena u Prilogu VII. Odluci Komisije 2003/56/EZ (14).

| (18) | Stranke su na temelju procjene zaključile da su za proizvode za koje je utvrđen status „Da-1” sustavi mikrobiološkog praćenja i ispitivanja obiju stranaka za proizvode ribarstva i mliječne proizvode istovrijedni, iako su potvrdile da se mikrobiološki kriteriji mogu razlikovati. Proizvođači izvoznici odgovorni su za ispunjavanje posebnih kriterija sigurnosti hrane stranaka uvoznica. Stranke su preporučile da se u poglavlje 27. Priloga V. odjeljka 5. Sporazuma uključi potpoglavlje s odredbama o sustavu mikrobiološkog praćenja i ispitivanja. Navedene odredbe primjenjuju se i na sektor mesa, na temelju statusa istovrijednosti koji su stranke prethodno dogovorile. |
| --- | --- |

(18)

Stranke su na temelju procjene zaključile da su za proizvode za koje je utvrđen status „Da-1” sustavi mikrobiološkog praćenja i ispitivanja obiju stranaka za proizvode ribarstva i mliječne proizvode istovrijedni, iako su potvrdile da se mikrobiološki kriteriji mogu razlikovati. Proizvođači izvoznici odgovorni su za ispunjavanje posebnih kriterija sigurnosti hrane stranaka uvoznica. Stranke su preporučile da se u poglavlje 27. Priloga V. odjeljka 5. Sporazuma uključi potpoglavlje s odredbama o sustavu mikrobiološkog praćenja i ispitivanja. Navedene odredbe primjenjuju se i na sektor mesa, na temelju statusa istovrijednosti koji su stranke prethodno dogovorile.

| (19) | Stranke su na temelju ocjene zaključile da je sustav svake stranke za uvrštavanje objekata na popis istovrijedan. Stranke su stoga preporučile da se u poglavlju 27. Priloga V. odjeljka 5. Sporazuma utvrdi potpoglavlje o odredbama za pojednostavnjeni postupak uvrštavanja na popis objekata Novog Zelanda koji proizvode proizvode životinjskog podrijetla za izvoz u Uniju. To se odnosi na proizvode za koje je utvrđena istovrijednost u pogledu javnog zdravlja. |
| --- | --- |

(19)

Stranke su na temelju ocjene zaključile da je sustav svake stranke za uvrštavanje objekata na popis istovrijedan. Stranke su stoga preporučile da se u poglavlju 27. Priloga V. odjeljka 5. Sporazuma utvrdi potpoglavlje o odredbama za pojednostavnjeni postupak uvrštavanja na popis objekata Novog Zelanda koji proizvode proizvode životinjskog podrijetla za izvoz u Uniju. To se odnosi na proizvode za koje je utvrđena istovrijednost u pogledu javnog zdravlja.

| (20) | Unija je izmijenila svoje uvjete uvoza koji se odnose na goveđu spongiformnu encefalopatiju (GSE) u Uredbi (EZ) br. 999/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (15). Kako bi se odrazile te izmjene, stranke su preporučile ažuriranje poglavlja 28. „Razne odredbe o certificiranju” iz Priloga V. odjeljka 5. Sporazuma. |
| --- | --- |

(20)

Unija je izmijenila svoje uvjete uvoza koji se odnose na goveđu spongiformnu encefalopatiju (GSE) u Uredbi (EZ) br. 999/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (15). Kako bi se odrazile te izmjene, stranke su preporučile ažuriranje poglavlja 28. „Razne odredbe o certificiranju” iz Priloga V. odjeljka 5. Sporazuma.

| (21) | Umjesto uvrštavanja na popis država članica i njihovih regija slobodnih od ZGR-a i s odobrenim programima kontrole u Prilogu V. odjeljku 5. poglavlju 28. Sporazuma stranke su preporučile da se poglavlje 28. uputi na Odluku Komisije 2004/558/EZ (16) u kojoj su utvrđene i uvrštene na popis te države članice i njihove regije. |
| --- | --- |

(21)

Umjesto uvrštavanja na popis država članica i njihovih regija slobodnih od ZGR-a i s odobrenim programima kontrole u Prilogu V. odjeljku 5. poglavlju 28. Sporazuma stranke su preporučile da se poglavlje 28. uputi na Odluku Komisije 2004/558/EZ (16) u kojoj su utvrđene i uvrštene na popis te države članice i njihove regije.

| (22) | Umjesto uvrštavanja na popis država članica i njihovih regija slobodnih od bolesti Aujeszkoga i s odobrenim programima kontrole u Prilogu V. odjeljku 5. poglavlju 28. Sporazuma stranke su preporučile da se poglavlje 28. uputi na Odluku Komisije 2008/185/EZ (17) u kojoj su utvrđene i uvrštene na popis te države članice i njihove regije. |
| --- | --- |

(22)

Umjesto uvrštavanja na popis država članica i njihovih regija slobodnih od bolesti Aujeszkoga i s odobrenim programima kontrole u Prilogu V. odjeljku 5. poglavlju 28. Sporazuma stranke su preporučile da se poglavlje 28. uputi na Odluku Komisije 2008/185/EZ (17) u kojoj su utvrđene i uvrštene na popis te države članice i njihove regije.

| (23) | Stranke su preporučile dodavanje potvrde certifikata u Prilog V. odjeljak 5. poglavlje 28. Sporazuma za klasičnu svinjsku kugu (KSK) za proizvode od divljih svinja koje se izvoze iz Unije u Novi Zeland. |
| --- | --- |

(23)

Stranke su preporučile dodavanje potvrde certifikata u Prilog V. odjeljak 5. poglavlje 28. Sporazuma za klasičnu svinjsku kugu (KSK) za proizvode od divljih svinja koje se izvoze iz Unije u Novi Zeland.

| (24) | U interesu dosljednosti s Prilogom V. odjeljkom 5. poglavljem 28. Sporazuma stranke su preporučile primjenu izraza „potvrda” u cijeloj tablici poglavlja 29. o uzajamno dogovorenim mjerama suzbijanja bolesti u tom Prilogu. |
| --- | --- |

(24)

U interesu dosljednosti s Prilogom V. odjeljkom 5. poglavljem 28. Sporazuma stranke su preporučile primjenu izraza „potvrda” u cijeloj tablici poglavlja 29. o uzajamno dogovorenim mjerama suzbijanja bolesti u tom Prilogu.

| (25) | Stranke su preporučile da se u Prilogu V. odjeljku 5. Sporazuma poglavlje 29. podijeli na dva potpoglavlja, „29.A. Uzajamno dogovoreni status bolesti za određene bolesti”, uključujući postojeće poglavlje 29. i novo potpoglavlje „29.B. Uzajamno dogovorene mjere suzbijanja bolesti u slučaju pojave određene bolesti.” |
| --- | --- |

(25)

Stranke su preporučile da se u Prilogu V. odjeljku 5. Sporazuma poglavlje 29. podijeli na dva potpoglavlja, „29.A. Uzajamno dogovoreni status bolesti za određene bolesti”, uključujući postojeće poglavlje 29. i novo potpoglavlje „29.B. Uzajamno dogovorene mjere suzbijanja bolesti u slučaju pojave određene bolesti.”

| (26) | U pogledu članka 6. Sporazuma, odnosno „Prilagodbe regionalnim uvjetima”, stranke su preporučile da se u Prilog V. odjeljak 5. potpoglavlje 29.B uključe zajednički trgovinski uvjeti za određene proizvode životinjskog podrijetla u slučaju pojave određene bolesti na državnim područjima obiju stranaka. |
| --- | --- |

(26)

U pogledu članka 6. Sporazuma, odnosno „Prilagodbe regionalnim uvjetima”, stranke su preporučile da se u Prilog V. odjeljak 5. potpoglavlje 29.B uključe zajednički trgovinski uvjeti za određene proizvode životinjskog podrijetla u slučaju pojave određene bolesti na državnim područjima obiju stranaka.

| (27) | Radi pojednostavnjenja certificiranja iz Priloga VII. Sporazumu i radi olakšanja prelaska na elektroničko certificiranje stranke su preporučile izmjenu odjeljka 1. tog Priloga kako bi se osigurala mogućnost smanjenja broja obrazaca certifikata smanjenjem broja zahtijevanih potvrda. Nadalje, stranke su preporučile da bi o potrebi uključivanja zakonodavnih uputa stranke izvoznice, kako je predviđeno Prilogom V. Sporazumu, trebala odlučivati stranka uvoznica. |
| --- | --- |

(27)

Radi pojednostavnjenja certificiranja iz Priloga VII. Sporazumu i radi olakšanja prelaska na elektroničko certificiranje stranke su preporučile izmjenu odjeljka 1. tog Priloga kako bi se osigurala mogućnost smanjenja broja obrazaca certifikata smanjenjem broja zahtijevanih potvrda. Nadalje, stranke su preporučile da bi o potrebi uključivanja zakonodavnih uputa stranke izvoznice, kako je predviđeno Prilogom V. Sporazumu, trebala odlučivati stranka uvoznica.

| (28) | Stranke su pojasnile da se obrazac potvrde o zdravlju, kako je utvrđeno u Prilogu VII. odjeljku 1. Sporazuma, može upotrebljavati u slučaju ako je istovrijednost žive životinje ili proizvoda „Da (1)” samo u pogledu javnog zdravlja ili zdravlja životinja, bez potrebe za istovrijednosti certificiranja. Sukladno tome, stranke su preporučile izmjene odjeljka 1. tog Priloga, uključujući odredbu za obrazac potvrde koja se upotrebljava za certifikate izdane nakon datuma otpreme, tako da je njegova upotreba ograničena na žive životinje i proizvode za koje je istovrijednost sustava certificiranja utvrđena u Prilogu V. odjeljku 5. poglavlju 27. Sporazuma. |
| --- | --- |

(28)

Stranke su pojasnile da se obrazac potvrde o zdravlju, kako je utvrđeno u Prilogu VII. odjeljku 1. Sporazuma, može upotrebljavati u slučaju ako je istovrijednost žive životinje ili proizvoda „Da (1)” samo u pogledu javnog zdravlja ili zdravlja životinja, bez potrebe za istovrijednosti certificiranja. Sukladno tome, stranke su preporučile izmjene odjeljka 1. tog Priloga, uključujući odredbu za obrazac potvrde koja se upotrebljava za certifikate izdane nakon datuma otpreme, tako da je njegova upotreba ograničena na žive životinje i proizvode za koje je istovrijednost sustava certificiranja utvrđena u Prilogu V. odjeljku 5. poglavlju 27. Sporazuma.

| (29) | Stranke su preporučile da se u Prilogu VII. odjeljku 1. utvrdi pravna osnova za određene neobvezne dodatne odredbe utvrđene u Prilogu V. Sporazumu, koje se uvrštavaju u certifikat. Ta se izmjena odnosi na dodatne potvrde iz navedenog Priloga odjeljka 5. poglavlja 28. i, za izvoz Unije na Novi Zeland, dodatnu potvrdu da „proizvod životinjskog podrijetla ispunjuje uvjete za trgovinu unutar Unije bez ograničenja”. |
| --- | --- |

(29)

Stranke su preporučile da se u Prilogu VII. odjeljku 1. utvrdi pravna osnova za određene neobvezne dodatne odredbe utvrđene u Prilogu V. Sporazumu, koje se uvrštavaju u certifikat. Ta se izmjena odnosi na dodatne potvrde iz navedenog Priloga odjeljka 5. poglavlja 28. i, za izvoz Unije na Novi Zeland, dodatnu potvrdu da „proizvod životinjskog podrijetla ispunjuje uvjete za trgovinu unutar Unije bez ograničenja”.

| (30) | Radi pojednostavnjenja certificiranja iz odjeljka 2. Priloga VII. Sporazumu i radi olakšanja prelaska na elektroničko certificiranje stranke su preporučile uklanjanje zahtjeva da se u certifikate uključe objašnjenja sa smjernicama za ispunjavanje kao i zahtjeva za uključivanje potvrda koje nisu važne za pošiljku. Nadalje, stranke su preporučile da se mogu dopustiti manje izmjene oblika obrasca certifikata. |
| --- | --- |

(30)

Radi pojednostavnjenja certificiranja iz odjeljka 2. Priloga VII. Sporazumu i radi olakšanja prelaska na elektroničko certificiranje stranke su preporučile uklanjanje zahtjeva da se u certifikate uključe objašnjenja sa smjernicama za ispunjavanje kao i zahtjeva za uključivanje potvrda koje nisu važne za pošiljku. Nadalje, stranke su preporučile da se mogu dopustiti manje izmjene oblika obrasca certifikata.

| (31) | Obje stranke uspostavile su elektroničke sustave certificiranja kao i poveznicu kojima se omogućuje prijenos podataka između sustava Novog Zelanda E-cert i sustava Unije TRACES, čime je omogućeno elektroničko certificiranje proizvoda Novog Zelanda koji se izvoze u Uniju. S obzirom na to da se elektroničkim certificiranjem osigurava jamstvo istovrijedno certifikatu u papirnatom obliku, stranke su preporučile izmjenu Priloga VII. Sporazumu kako bi se osigurao pravni mehanizam potreban za omogućivanje isključive primjene elektroničkog certificiranja. |
| --- | --- |

(31)

Obje stranke uspostavile su elektroničke sustave certificiranja kao i poveznicu kojima se omogućuje prijenos podataka između sustava Novog Zelanda E-cert i sustava Unije TRACES, čime je omogućeno elektroničko certificiranje proizvoda Novog Zelanda koji se izvoze u Uniju. S obzirom na to da se elektroničkim certificiranjem osigurava jamstvo istovrijedno certifikatu u papirnatom obliku, stranke su preporučile izmjenu Priloga VII. Sporazumu kako bi se osigurao pravni mehanizam potreban za omogućivanje isključive primjene elektroničkog certificiranja.

| (32) | Stranke su ponovno ocijenile granične preglede živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla utvrđenih u odjeljku A Priloga VIII. Sporazumu. Stranke su preporučile utvrđivanje razine identifikacijskih pregleda na 100 %, pri čemu stranke tu stopu mogu diskrecijski primijeniti. Nadalje, stranke su preporučile utvrđivanje pravne osnove za delegiranje aktivnosti za granične preglede na nadležnu osobu ili agenciju. Na temelju visoke razine učinkovitosti i pouzdanosti u bilateralnoj trgovini stranke su preporučile smanjenje učestalosti fizičkih pregleda za proizvode životinjskog podrijetla za prehranu ljudi s 2 % na 1 %. Nadalje, stranke su pojasnile da su žive životinje za prehranu ljudi u istoj kategoriji kao proizvodi životinjskog podrijetla za prehranu ljudi u vezi s učestalosti ispitivanja fizičkih pregleda te su stoga preporučile da se u navedeni Prilog odjeljak A poglavlje 2. „Fizički pregledi”, sada izmijenjeno u „Fizički pregledi (uključujući nasumične ili ciljane)”, ispred izraza „proizvodi životinjskog podrijetla za prehranu ljudi” doda izraz „žive životinje”. |
| --- | --- |

(32)

Stranke su ponovno ocijenile granične preglede živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla utvrđenih u odjeljku A Priloga VIII. Sporazumu. Stranke su preporučile utvrđivanje razine identifikacijskih pregleda na 100 %, pri čemu stranke tu stopu mogu diskrecijski primijeniti. Nadalje, stranke su preporučile utvrđivanje pravne osnove za delegiranje aktivnosti za granične preglede na nadležnu osobu ili agenciju. Na temelju visoke razine učinkovitosti i pouzdanosti u bilateralnoj trgovini stranke su preporučile smanjenje učestalosti fizičkih pregleda za proizvode životinjskog podrijetla za prehranu ljudi s 2 % na 1 %. Nadalje, stranke su pojasnile da su žive životinje za prehranu ljudi u istoj kategoriji kao proizvodi životinjskog podrijetla za prehranu ljudi u vezi s učestalosti ispitivanja fizičkih pregleda te su stoga preporučile da se u navedeni Prilog odjeljak A poglavlje 2. „Fizički pregledi”, sada izmijenjeno u „Fizički pregledi (uključujući nasumične ili ciljane)”, ispred izraza „proizvodi životinjskog podrijetla za prehranu ljudi” doda izraz „žive životinje”.

| (33) | Nakon ponovnog ocjenjivanja inspekcijskih naknada za granične kontrole stranke su preporučile ažuriranje tih naknada u odjeljku B Priloga VIII. Sporazumu. Za izvoz Novog Zelanda u Uniju stranke su preporučile da se inspekcijske naknade primjenjuju u skladu s Prilogom V. Uredbi (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (18) uz smanjenje od 22,5 %. To smanjenje stope izračunava se na temelju pretpostavke da je stopa fizičkih pregleda za uvoz Novog Zelanda samo 10 % stope uobičajenih fizičkih pregleda koja se primjenjuje na druge treće zemlje i da troškovi za fizičke preglede čine 25 % svih troškova naknada. U pogledu izvoza Unije na Novi Zeland postoji razlika među pošiljkama koje podliježu dokumentacijskim i identifikacijskim pregledima i onih koje podliježu i dodatnim fizičkim pregledima. Za inspekcijske naknade Novog Zelanda utvrđena je prilagodba zbog inflacije. |
| --- | --- |

(33)

Nakon ponovnog ocjenjivanja inspekcijskih naknada za granične kontrole stranke su preporučile ažuriranje tih naknada u odjeljku B Priloga VIII. Sporazumu. Za izvoz Novog Zelanda u Uniju stranke su preporučile da se inspekcijske naknade primjenjuju u skladu s Prilogom V. Uredbi (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (18) uz smanjenje od 22,5 %. To smanjenje stope izračunava se na temelju pretpostavke da je stopa fizičkih pregleda za uvoz Novog Zelanda samo 10 % stope uobičajenih fizičkih pregleda koja se primjenjuje na druge treće zemlje i da troškovi za fizičke preglede čine 25 % svih troškova naknada. U pogledu izvoza Unije na Novi Zeland postoji razlika među pošiljkama koje podliježu dokumentacijskim i identifikacijskim pregledima i onih koje podliježu i dodatnim fizičkim pregledima. Za inspekcijske naknade Novog Zelanda utvrđena je prilagodba zbog inflacije.

| (34) | Zbog promjena u zakonima obiju stranaka upućivanja na zakonodavstvo u prilozima Sporazumu zastarjela su. Stoga su obje stranke preporučile ažuriranje upućivanja na zakonodavstvo Unije i Novog Zelanda u tim prilozima. |
| --- | --- |

(34)

Zbog promjena u zakonima obiju stranaka upućivanja na zakonodavstvo u prilozima Sporazumu zastarjela su. Stoga su obje stranke preporučile ažuriranje upućivanja na zakonodavstvo Unije i Novog Zelanda u tim prilozima.

| (35) | Pri upućivanju na navedene predložene izmjene prilogâ II., V., VII. i VIII. Sporazumu Zajednički odbor za upravljanje na svojim je sastancima i konferencijama 30. i 31. ožujka 2009., 24. lipnja 2010., 24. ožujka 2011., 29. i 30. svibnja 2012. i 12. prosinca 2013. preporučio da se one izvrše. |
| --- | --- |

(35)

Pri upućivanju na navedene predložene izmjene prilogâ II., V., VII. i VIII. Sporazumu Zajednički odbor za upravljanje na svojim je sastancima i konferencijama 30. i 31. ožujka 2009., 24. lipnja 2010., 24. ožujka 2011., 29. i 30. svibnja 2012. i 12. prosinca 2013. preporučio da se one izvrše.

| (36) | Kao rezultat tih preporuka primjereno je izmijeniti odgovarajuće odredbe u prilozima II., V., VII. i VIII. Sporazumu. |
| --- | --- |

(36)

Kao rezultat tih preporuka primjereno je izmijeniti odgovarajuće odredbe u prilozima II., V., VII. i VIII. Sporazumu.

| (37) | U skladu s člankom 16. Sporazuma stranke su se dogovorile o izmjenama prilogâ razmjenom pisama. |
| --- | --- |

(37)

U skladu s člankom 16. Sporazuma stranke su se dogovorile o izmjenama prilogâ razmjenom pisama.

| (38) | U skladu s tim trebalo bi, u ime Unije, odobriti preporučene izmjene prilogâ II., V., VII. i VIII. Sporazumu. |
| --- | --- |

(38)

U skladu s tim trebalo bi, u ime Unije, odobriti preporučene izmjene prilogâ II., V., VII. i VIII. Sporazumu.

| (39) | U skladu s člankom 18. stavkom 3. Sporazuma dogovorene izmjene prilogâ Sporazumu trebale bi stupiti na snagu prvog dana mjeseca koji slijedi nakon datuma na koji su stranke pismeno obavijestile jedna drugu da su njihovi unutarnji postupci za odobrenje izmjena završeni. |
| --- | --- |

(39)

U skladu s člankom 18. stavkom 3. Sporazuma dogovorene izmjene prilogâ Sporazumu trebale bi stupiti na snagu prvog dana mjeseca koji slijedi nakon datuma na koji su stranke pismeno obavijestile jedna drugu da su njihovi unutarnji postupci za odobrenje izmjena završeni.

| (40) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje. |
| --- | --- |

(40)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje.

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Ovime se, u ime Europske unije, na temelju preporuka Zajedničkog odbora za upravljanje osnovanog na temelju članka 16. Sporazuma između Europske zajednice i Novog Zelanda o sanitarnim mjerama koje se primjenjuju u trgovini živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla odobravaju izmjene prilogâ II., V., VII. i VIII. tom Sporazumu.

Tekst razmjene pisama koji predstavlja dogovor s Novim Zelandom, uključujući izmjene prilogâ II., V., VII. i VIII. Sporazumu, priložen je ovoj Odluci.

Članak 2.

Glavni direktor Glavne uprave za zdravlje i sigurnost hrane ovime se u ime Europske unije ovlašćuje za potpisivanje dotičnog pisma kako bi se njime obvezala Europska unija.

Članak 3.

Sporazum o izmjeni u obliku razmjene pisama objavljuje se u Službenom listu Europske unije, kao i datum njegova stupanja na snagu.

Članak 4.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. veljače 2015.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  SL L 57, 26.2.1997., str. 4.

1

(2)  Direktiva Vijeća 72/462/EEZ od 12. prosinca 1972. o problemima u vezi sa zdravstvenim i veterinarskim pregledima pri uvozu goveda i svinja te svježeg mesa iz trećih zemalja (SL L 302, 31.12.1972., str. 28.).

2

(3)  Direktiva Vijeća 2004/68/EZ od 26. travnja 2004. o utvrđivanju pravila zdravlja životinja za uvoz u i provoz kroz Zajednicu određenih živih papkara i o izmjeni direktiva 90/426/EEZ i 92/65/EEZ i stavljanju izvan snage Direktive 72/462/EEZ (SL L 139, 30.4.2004., str. 321.).

3

(4)  Uredba (EZ) br. 854/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o utvrđivanju posebnih pravila organizacije službenih kontrola proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi (SL L 139, 30.4.2004., str. 206.).

4

(5)  Direktiva Vijeća 2002/99/EZ od 16. prosinca 2002. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za životinje kojima se uređuje proizvodnja, prerada, stavljanje u promet i unošenje proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi (SL L 18, 23.1.2003., str. 11.).

5

(6)  Odluka Komisije 2003/24/EZ od 30. prosinca 2002. o razvoju integriranog računalnog veterinarskog sustava (SL L 8, 14.1.2003., str. 44.).

6

(7)  Provedbena odluka Komisije 2013/503/EU od 11. listopada 2013. o priznavanju određenih dijelova Unije slobodnima od varooze pčela i utvrđivanju dodatnih jamstava potrebnih u trgovini unutar Unije i uvozu radi zaštite njihova statusa kao dijelova slobodnih od varooze (SL L 273, 15.10.2013., str. 38.).

7

(8)  Odluka Komisije 2010/270/EU od 6. svibnja 2010. o izmjeni dijelova 1. i 2. Priloga E Direktivi Vijeća 92/65/EEZ u pogledu obrazaca zdravstvenih certifikata za životinje s gospodarstava te za pčele i bumbare (SL L 118, 12.5.2010., str. 56.).

8

(9)  Uredba Komisije (EU) br. 15/2011 od 10. siječnja 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2074/2005 u pogledu priznatih metoda ispitivanja za otkrivanje morskih biotoksina u živim školjkama (SL L 6, 11.1.2011., str. 3.).

9

(10)  Uredba (EZ) br. 1774/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. listopada 2002. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za nusproizvode životinjskog podrijetla koji nisu namijenjeni prehrani ljudi (SL L 273, 10.10.2002., str. 1.).

10

(11)  Uredba (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za nusproizvode životinjskog podrijetla i od njih dobivene proizvode koji nisu namijenjeni prehrani ljudi te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1774/2002 (Uredba o nusproizvodima životinjskog podrijetla) (SL L 300, 14.11.2009., str. 1.).

11

(12)  Uredba Komisije (EU) br. 142/2011 od 25. veljače 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zdravstvenih pravila za nusproizvode životinjskog podrijetla i od njih dobivene proizvode koji nisu namijenjeni prehrani ljudi i o provedbi Direktive Vijeća 97/78/EZ u pogledu određenih uzoraka i predmeta koji su oslobođeni veterinarskih pregleda na granici na temelju te Direktive (SL L 54, 26.2.2011., str. 1.).

12

(13)  Uredba Komisije (EZ) br. 668/2004 od 10. ožujka 2004. o izmjeni određenih priloga Uredbi (EZ) br. 1774/2002 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu uvoza iz trećih zemalja nusproizvoda životinjskog podrijetla (SL L 112, 19.4.2004., str. 1.).

13

(14)  Odluka Komisije 2003/56/EZ od 24. siječnja 2003. o zdravstvenim certifikatima za uvoz živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla iz Novog Zelanda (SL L 22, 25.1.2003., str. 38.).

14

(15)  Uredba (EZ) br. 999/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2001. o utvrđivanju pravila za sprečavanje, kontrolu i iskorjenjivanje određenih transmisivnih spongiformnih encefalopatija (SL L 147, 31.5.2001., str. 1.).

15

(16)  Odluka Komisije 2004/558/EZ od 15. srpnja 2004. o provedbi Direktive Vijeća 64/432/EEZ u odnosu na dodatna jamstva za trgovinu govedima unutar Zajednice u pogledu zaraznog goveđeg rinotraheitisa i odobrenju programa iskorjenjivanja koji su predstavile određene države članice (SL L 249, 23.7.2004., str. 20.).

16

(17)  Odluka Komisije 2008/185/EZ od 21. veljače 2008. o dodatnim jamstvima u trgovini svinjama unutar Zajednice vezano uz bolest Aujeszkoga i kriterijima za dostavu informacija o bolesti (SL L 59, 4.3.2008., str. 19.).

17

(18)  Uredba (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. službenim kontrolama koje se provode radi provjeravanja poštivanja propisa o hrani i hrani za životinje te propisa o zdravlju i dobrobiti životinja (SL L 165, 30.4.2004., str. 1.).

18

---

PRILOG

SPORAZUM U OBLIKU RAZMJENE PISAMA

koji predstavlja dogovor s Novim Zelandom o izmjenama prilogâ II., V., VII. i VIII. Sporazumu od 17. prosinca 1996. između Europske zajednice i Novog Zelanda o sanitarnim mjerama koje se primjenjuju u trgovini živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla

23. ožujka 2015.

Poštovana gđo Roche,

s obzirom na članak 16. stavak 2. Sporazuma između Europske zajednice i Novog Zelanda o sanitarnim mjerama koje se primjenjuju u trgovini živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla od 17. prosinca 1996., predlažem izmjene prilogâ II., V., VII. i VIII. Sporazumu navedene u nastavku.

Kao što je preporučio Zajednički odbor za upravljanje osnovan na temelju članka 16. stavka 1. Sporazuma, potrebno je zamijeniti tekst prilogâ II., V., VII. i VIII. s odgovarajućim tekstovima prilogâ II., V., VII. i VIII. priloženih ovom dopisu.

Bio bih Vam zahvalan kad biste potvrdili suglasnost Novog Zelanda s navedenim izmjenama prilogâ Sporazumu.

U vezi s člankom 18. stavkom 3. Sporazuma zadovoljstvo mi je priopćiti Vam da je interni postupak Europske unije za odobrenje izmjena dovršen.

Primite izraze mojeg najdubljeg poštovanja.

Za Europsku uniju

Ladislav MIKO

31. ožujka 2015.

Poštovani g. Miko,

čast mi je pozvati se na Vaš dopis u kojem su navedene pojedinosti predloženih izmjena prilogâ II., V., VII. i VIII. Sporazumu između Europske zajednice i Novog Zelanda o sanitarnim mjerama koje se primjenjuju u trgovini živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla od 17. prosinca 1996.

Sporazumu između Europske zajednice i Novog Zelanda o sanitarnim mjerama koje se primjenjuju u trgovini živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla

S tim u vezi čast mi je potvrditi da su predložene izmjene, kako ih je preporučio Zajednički odbor za upravljanje osnovan na temelju članka 16. stavka 1. Sporazuma i čija je preslika priložena ovom dopisu, za Novi Zeland prihvatljive.

U vezi s člankom 18. stavkom 3. Sporazuma, zadovoljstvo mi je priopćiti Vam da je interni postupak Novog Zelanda za odobrenje izmjena dovršen.

Primite, gospodine, izraze mojeg najdubljeg poštovanja.

S poštovanjem

Za nadležno tijelo Novog Zelanda,

gđa Deborah ROCHE

Zamjenica glavnog direktora za politiku i trgovinu

PRILOG II.

NADLEŽNA TIJELA

DIO A

Novi Zeland

Ministarstvo primarnih industrija odgovorno je za nadzor sanitarnih i veterinarskih poslova.

| — | U pogledu izvoza u Europsku uniju Ministarstvo primarnih industrija odgovorno je za utvrđivanje sanitarnih (sigurnost hrane) i zoosanitarnih (zdravlje životinja) standarda i zahtjeva te za utvrđivanje zdravstvenog certifikata kojim se potvrđuje da su dogovoreni sanitarni i zoosanitarni standardi i zahtjevi ispunjeni. |
| --- | --- |

—

U pogledu izvoza u Europsku uniju Ministarstvo primarnih industrija odgovorno je za utvrđivanje sanitarnih (sigurnost hrane) i zoosanitarnih (zdravlje životinja) standarda i zahtjeva te za utvrđivanje zdravstvenog certifikata kojim se potvrđuje da su dogovoreni sanitarni i zoosanitarni standardi i zahtjevi ispunjeni.

| — | U pogledu uvoza na Novi Zeland Ministarstvo primarnih industrija odgovorno je za utvrđivanje sanitarnih (sigurnost hrane) i zoosanitarnih (zdravlje životinja) standarda i zahtjeva. |
| --- | --- |

—

U pogledu uvoza na Novi Zeland Ministarstvo primarnih industrija odgovorno je za utvrđivanje sanitarnih (sigurnost hrane) i zoosanitarnih (zdravlje životinja) standarda i zahtjeva.

DIO B

Europska unija

Aktivnosti kontrole dijele se između državnih službi u pojedinim državama članicama i Europske komisije. U tom pogledu primjenjuje se sljedeće:

| — | U pogledu izvoza na Novi Zeland države članice odgovorne su za kontrolu proizvodnih okolnosti i zahtjeva, uključujući zakonom propisane inspekcije/revizije i izdavanje zdravstvenog certifikata kojim se potvrđuje da su dogovoreni standardi i zahtjevi ispunjeni. |
| --- | --- |

—

U pogledu izvoza na Novi Zeland države članice odgovorne su za kontrolu proizvodnih okolnosti i zahtjeva, uključujući zakonom propisane inspekcije/revizije i izdavanje zdravstvenog certifikata kojim se potvrđuje da su dogovoreni standardi i zahtjevi ispunjeni.

| — | U pogledu uvoza u Europsku uniju Europska komisija odgovorna je za cjelokupno usklađivanje, inspekcije/revizije kontrolnih sustava te za poduzimanje zakonodavnih inicijativa za osiguranje jedinstvene primjene standarda i zahtjeva unutar jedinstvenog tržišta. |
| --- | --- |

—

U pogledu uvoza u Europsku uniju Europska komisija odgovorna je za cjelokupno usklađivanje, inspekcije/revizije kontrolnih sustava te za poduzimanje zakonodavnih inicijativa za osiguranje jedinstvene primjene standarda i zahtjeva unutar jedinstvenog tržišta.

PRILOG V.

PRIZNAVANJE SANITARNIH MJERA

Pojmovnik

| Da (1) | Istovrijednost dogovorena. Upotrebljava se obrazac potvrde o zdravlju iz Priloga VII. odjeljka 1. točke (a). EU može utvrditi svoje uvozne certifikate za žive životinje i proizvode životinjskog podrijetla iz Novog Zelanda sa statusom ‚Da-1’ u sustavu TRACES upotrebom obrasca o kojem su se stranke dogovorile. |
| --- | --- |
| Da (2) | Načelno dogovorena istovrijednost. Potrebno je riješiti neka specifična pitanja. Upotrebljava se obrazac zdravstvenog certifikata ili veterinarski dokumenti stranke uvoznice. |
| Da (3) | Istovrijednost u smislu poštovanja zahtjeva stranke uvoznice. Upotrebljava se obrazac zdravstvenog certifikata ili veterinarski dokumenti stranke uvoznice. |
| NO | Nije ocijenjeno. Upotrebljava se obrazac veterinarsko-zdravstvenog certifikata ili veterinarski dokumenti stranke uvoznice. |
| O | Još se ocjenjuje – u razmatranju. Upotrebljava se obrazac zdravstvenog certifikata ili veterinarski dokumenti stranke uvoznice. |
| [ ] | Pitanja za hitno rješavanje. |
| Ne | Nije istovrijedno i/ili je potrebno daljnje ocjenjivanje. Trgovina se provodi ako stranka izvoznica ispunjava zahtjeve stranke uvoznice. |
| NR | Nije relevantno |
| ASK | Afrička svinjska kuga |
| GSE | Goveđa spongiformna encefalopatija |
| BPJ | Bolest plavog jezika |
| C | Celzij |
| ZPG | Zarazna pleuropneumonija goveda |
| KSK | Klasična svinjska kuga |
| EU/NZ | Europska unija/Novi Zeland |
| E-cert | Sustav Novog Zelanda za elektronički prijenos podataka za izvozne zdravstvene certifikate. |
| ZAK | Zarazna anemija kopitara |
| SIŠ | Slinavka i šap |
| pru | porez na robu i usluge |
| VPIPPOP | Visokopatogena influenca ptica koja podliježe obvezi prijavljivanja |
| VT/KV | Visoka temperatura/kratko vrijeme |
| ZGR | Zarazni goveđi rinotraheitis |
| NPIPPOP | Niskopatogena influenca ptica koja podliježe obvezi prijavljivanja |
| BKK | Bolest kvrgave kože |
| min | minuta/minute |
| NB | Newcastelska bolest |
| Nema | Nema posebnih uvjeta |
| OIE | Svjetska organizacija za zdravlje životinja |
| PŽB | Prerađene životinjske bjelančevine |
| KMP | Kuga malih preživača |
| RRSS | Reproduktivni i respiratorni sindrom svinja |
| GK | Goveđa kuga |
| VBS | Vezikularna bolest svinja |
| TRACES | Sustav EU-a za elektronički prijenos podataka za (izvozne) zdravstvene certifikate. |
| TSE | Transmisivna spongiformna encefalopatija |
| UVT | Ultravisoka temperatura |
| VS | Vezikularni stomatitis |

Da (1)

Istovrijednost dogovorena. Upotrebljava se obrazac potvrde o zdravlju iz Priloga VII. odjeljka 1. točke (a). EU može utvrditi svoje uvozne certifikate za žive životinje i proizvode životinjskog podrijetla iz Novog Zelanda sa statusom ‚Da-1’ u sustavu TRACES upotrebom obrasca o kojem su se stranke dogovorile.

Da (2)

Načelno dogovorena istovrijednost. Potrebno je riješiti neka specifična pitanja. Upotrebljava se obrazac zdravstvenog certifikata ili veterinarski dokumenti stranke uvoznice.

Da (3)

Istovrijednost u smislu poštovanja zahtjeva stranke uvoznice. Upotrebljava se obrazac zdravstvenog certifikata ili veterinarski dokumenti stranke uvoznice.

NO

Nije ocijenjeno. Upotrebljava se obrazac veterinarsko-zdravstvenog certifikata ili veterinarski dokumenti stranke uvoznice.

O

Još se ocjenjuje – u razmatranju. Upotrebljava se obrazac zdravstvenog certifikata ili veterinarski dokumenti stranke uvoznice.

[ ]

Pitanja za hitno rješavanje.

Ne

Nije istovrijedno i/ili je potrebno daljnje ocjenjivanje. Trgovina se provodi ako stranka izvoznica ispunjava zahtjeve stranke uvoznice.

NR

Nije relevantno

ASK

Afrička svinjska kuga

GSE

Goveđa spongiformna encefalopatija

BPJ

Bolest plavog jezika

C

Celzij

ZPG

Zarazna pleuropneumonija goveda

KSK

Klasična svinjska kuga

EU/NZ

Europska unija/Novi Zeland

E-cert

Sustav Novog Zelanda za elektronički prijenos podataka za izvozne zdravstvene certifikate.

ZAK

Zarazna anemija kopitara

SIŠ

Slinavka i šap

pru

porez na robu i usluge

VPIPPOP

Visokopatogena influenca ptica koja podliježe obvezi prijavljivanja

VT/KV

Visoka temperatura/kratko vrijeme

ZGR

Zarazni goveđi rinotraheitis

NPIPPOP

Niskopatogena influenca ptica koja podliježe obvezi prijavljivanja

BKK

Bolest kvrgave kože

min

minuta/minute

NB

Newcastelska bolest

Nema

Nema posebnih uvjeta

OIE

Svjetska organizacija za zdravlje životinja

PŽB

Prerađene životinjske bjelančevine

KMP

Kuga malih preživača

RRSS

Reproduktivni i respiratorni sindrom svinja

GK

Goveđa kuga

VBS

Vezikularna bolest svinja

TRACES

Sustav EU-a za elektronički prijenos podataka za (izvozne) zdravstvene certifikate.

TSE

Transmisivna spongiformna encefalopatija

UVT

Ultravisoka temperatura

VS

Vezikularni stomatitis

Odjeljak 1.

Germplazma i žive životinje

| Proizvod | Izvoz EU-a na Novi Zeland (1) | Izvoz Novog Zelanda u EU |
| --- | --- | --- |
| Trgovinski uvjeti | Istovrijednost | Posebni uvjeti | Mjera | Trgovinski uvjeti | Istovrijednost | Posebni uvjeti | Mjera |
| Standardi EU-a | Standardi NZ-a | Standardi NZ-a | Standardi EU-a | |
| 1.   Sjeme |
| — | Goveda |

Proizvod

Izvoz EU-a na Novi Zeland (1)

Izvoz Novog Zelanda u EU

Trgovinski uvjeti

Istovrijednost

Posebni uvjeti

Mjera

Trgovinski uvjeti

Istovrijednost

Posebni uvjeti

Mjera

Standardi EU-a

Standardi NZ-a

Standardi NZ-a

Standardi EU-a

1.   Sjeme

—

Goveda

88/407/EEZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Vidjeti poglavlje 28.:

| — | Q-groznica |
| --- | --- |

—

Q-groznica

| — | Bolest plavog jezika |
| --- | --- |

—

Bolest plavog jezika

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

88/407/EEZ

2011/630/EU

O

ZGR

vidjeti poglavlje 28.

EU treba razmotriti osigurava li se ispitivanjem sjemena na ZGR s pomoću metodologije ispitivanja PCR, koju je odobrio OIE, istovrijedno jamstvo odsutnosti ZGR-a.

| — | Ovce/koze |
| --- | --- |

—

Ovce/koze

92/65/EEZ

2010/470/EU

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Ne

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/65/EEZ

2010/472/EU

NO

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

90/429/EEZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

90/429/EEZ

2012/137/EU

NO

| — | Jelenska divljač |
| --- | --- |

—

Jelenska divljač

92/65/EEZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Ne

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/65/EEZ

Ne

| — | Konji |
| --- | --- |

—

Konji

92/65/EEZ

2010/470/EU

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (3)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/65/EEZ

2004/211/EZ

2010/471/EU

Da (3)

| — | Psi |
| --- | --- |

—

Psi

92/65/EEZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/65/EEZ

NO

2.   Zameci (osim zametaka dobivenih prodiranjem kroz ovojnicu zona pellucida jajne stanice)

| — | Goveda
  zameci nastali in-vivo |
| --- | --- |

—

Goveda

zameci nastali in-vivo

89/556/EEZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993.

Da (1)

Vidjeti poglavlje 28.:

| — | Q-groznica |
| --- | --- |

—

Q-groznica

| — | Virusni proljev goveda (tip II) |
| --- | --- |

—

Virusni proljev goveda (tip II)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

89/556/EEZ

2006/168/EZ

Da (1)

zameci nastali in vitro

89/556/EEZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993.

Da (1)

Vidjeti poglavlje 28.:

| — | Q-groznica |
| --- | --- |

—

Q-groznica

| — | Virusni proljev goveda (tip II) |
| --- | --- |

—

Virusni proljev goveda (tip II)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Da (3)

| — | Ovce/koze |
| --- | --- |

—

Ovce/koze

92/65/EEZ

2010/470/EU

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Ne

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/65/EEZ

2010/472/EU

NO

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

92/65/EEZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/65/EEZ

NO

| — | Jelenska divljač |
| --- | --- |

—

Jelenska divljač

92/65/EEZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Ne

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/65/EEZ

Ne

| — | Konji |
| --- | --- |

—

Konji

92/65/EEZ

2010/470/EU

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/65/EEZ

2004/211/EZ

2010/471/EU

Da (3)

| — | Perad jaja za valenje |
| --- | --- |

—

Perad jaja za valenje

2009/158/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Ne

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2009/158/EZ

Uredba (EZ) br. 798/2008

Da (3)

Salmonela

vidjeti poglavlje 28.

| — | Ptice bezgrebenke jaja za valenje |
| --- | --- |

—

Ptice bezgrebenke jaja za valenje

NO

3.   Žive životinje

| — | Goveda |
| --- | --- |

—

Goveda

64/432/EEZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Ne

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | br. 999/2001 |
| --- | --- |

br. 999/2001

| | (EU) br. 206/2010 |
| --- | --- |

(EU) br. 206/2010

Da (3)

ZGR

vidjeti poglavlje 28.

| — | Ovce/koze |
| --- | --- |

—

Ovce/koze

91/68/EEZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Ne

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2004/212/EZ

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EU) br. 206/2010 |
| --- | --- |

(EU) br. 206/2010

Da (3)

EU treba razmotriti odsutnost grebeža ovaca na NZ-u

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

64/432/EEZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredba (EU) br. 206/2010

Da (3)

Bolest Aujeszkoga vidjeti poglavlje 28.

| — | Jelenska divljač |
| --- | --- |

—

Jelenska divljač

2004/68/EZ

92/65/EEZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2004/68/EZ

Uredba (EU) br. 206/2010

Da (3)

| — | Kopitari |
| --- | --- |

—

2009/156/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (3)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/260/EEZ

93/195/EEZ

93/196/EEZ

93/197/EEZ

2004/211/EZ

2009/156/EZ

2010/57/EU

Da (3)

ZAK

vidjeti poglavlje 28.

| — | Psi, mačke i pitome vretice |
| --- | --- |

—

Psi, mačke i pitome vretice

Komercijalni:

| | 92/65/EEZ |
| --- | --- |

92/65/EEZ

| | 2013/519/EU |
| --- | --- |

2013/519/EU

Nekomercijalni:

2003/803/EZ

Uredbe

| | (EZ) br. 998/2003 |
| --- | --- |

(EZ) br. 998/2003

| | (EU) br. 576/2013 |
| --- | --- |

(EU) br. 576/2013

| | (EU) br. 577/2013 |
| --- | --- |

(EU) br. 577/2013

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (3)

Bjesnoća vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Komercijalni uvoz:

| | 92/65/EEZ |
| --- | --- |

92/65/EEZ

| | 2011/874/EU |
| --- | --- |

2011/874/EU

| | 2013/519/EU |
| --- | --- |

2013/519/EU

Nekomercijalni:

| | 2011/874/EU |
| --- | --- |

2011/874/EU

| | 2013/519/EU |
| --- | --- |

2013/519/EU

| | 2013/520/EU |
| --- | --- |

2013/520/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 998/2003 |
| --- | --- |

(EZ) br. 998/2003

| | (EU) br. 576/2013 |
| --- | --- |

(EU) br. 576/2013

| | (EU) br. 577/2013 |
| --- | --- |

(EU) br. 577/2013

Da (3)

Bjesnoća

vidjeti poglavlje 28.

| — | Živa perad |
| --- | --- |

—

Živa perad

2009/158/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Ne

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2009/159/EZ

Uredba (EZ) br. 798/2008

Da (3)

Salmonela

vidjeti poglavlje 28.

| — | Ptice bezgrebenke |
| --- | --- |

—

Ptice bezgrebenke

NO

NO

| — | Žive pčele, bumbari, uključujući germplazmu pčela/bumbara |
| --- | --- |

—

Žive pčele, bumbari, uključujući germplazmu pčela/bumbara

92/65/EEZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/65/EEZ

2013/503/EU

Uredba (EU) br. 206/2010

Da (1)

Pčele/bumbari

vidjeti poglavlje 28.

Zabranjena trgovina proizvodima s državama članicama ili regijama iz Priloga Provedbenoj odluci Komisije 2013/503/EU.

Odjeljak 2.

Meso (uključujući svježe meso, svježe meso peradi, meso divljači iz uzgoja i divljači), mljeveno meso, mesni pripravci i mesni proizvodi za prehranu ljudi

| Proizvod | Izvoz EU-a na Novi Zeland | Izvoz Novog Zelanda u EU |
| --- | --- | --- |
| Trgovinski uvjeti | Istovrijednost | Posebni uvjeti | Mjera | Trgovinski uvjeti | Istovrijednost | Posebni uvjeti | Mjera |
| Standardi EU-a | Standardi NZ-a | Standardi NZ-a | Standardi EU-a |
| 4.   Meso |
| 4.A.   
  Svježe meso kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 853/2004, uključujući mljeveno meso, neprerađenu (svježu) krv/kosti/mast za prehranu ljudi. |
| Zdravlje životinja







  — | Preživači |

Proizvod

Izvoz EU-a na Novi Zeland

Izvoz Novog Zelanda u EU

Trgovinski uvjeti

Istovrijednost

Posebni uvjeti

Mjera

Trgovinski uvjeti

Istovrijednost

Posebni uvjeti

Mjera

Standardi EU-a

Standardi NZ-a

Standardi NZ-a

Standardi EU-a

4.   Meso

Svježe meso kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 853/2004, uključujući mljeveno meso, neprerađenu (svježu) krv/kosti/mast za prehranu ljudi.

Zdravlje životinja

—

Preživači

| — | Kopitari |
| --- | --- |

—

Kopitari

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2002/99/EZ

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EU) br. 206/2010 |
| --- | --- |

(EU) br. 206/2010

Da (1)

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

RRSS

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2002/99/EZ

Uredba (EU) br. 206/2010

Da (1)

Javno zdravlje

Uredbe

| | (EZ) (2) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) (2) br. 999/2001

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) (2) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) (2) br. 999/2001

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EU) br. 206/2010 |
| --- | --- |

(EU) br. 206/2010

Da (1)

Salmonela i GSE

vidjeti poglavlje 28.

| — | Mljeveno meso mora biti zamrznuto. |
| --- | --- |

—

Mljeveno meso mora biti zamrznuto.

4.B.   Svježe meso peradi

Zdravlje životinja

| — | perad |
| --- | --- |

—

perad

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Ne

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 798/2008

Da (3)

| — | purani |
| --- | --- |

—

purani

Da (3)

NO

Javno zdravlje

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EZ) br. 798/2008 |
| --- | --- |

(EZ) br. 798/2008

NO

4.C.   Meso divljači iz uzgoja

Zdravlje životinja

| — | Jelenska divljač |
| --- | --- |

—

Jelenska divljač

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

92/118/EEZ

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

RRSS

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2002/99/EZ

Uredba (EU) br. 206/2010

Da (1)

| — | Kunići |
| --- | --- |

—

Kunići

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 119/2009

Da (1)

| — | Drugi kopneni sisavci |
| --- | --- |

—

Drugi kopneni sisavci

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 119/2009

Da (1)

| — | Pernata divljač
  (uključujući ptice bezgrebenke) |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

(uključujući ptice bezgrebenke)

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Ne

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 798/2008

Da (3)

Javno zdravlje

| — | Kopneni sisavci |
| --- | --- |

—

Kopneni sisavci

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EZ) br. 119/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 119/2009

Da (1)

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2011/163/EU

Uredba

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EZ) br. 798/2008 |
| --- | --- |

(EZ) br. 798/2008

Da (3)

| — | Ptice bezgrebenke |
| --- | --- |

—

Ptice bezgrebenke

Da (1)

Da (1)

4.D.   Meso divljači

Zdravlje životinja

| — | Jelenska divljač |
| --- | --- |

—

Jelenska divljač

| — | Kunići |
| --- | --- |

—

Kunići

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2002/99/EZ

Uredbe

| | (EZ) br. 119/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 119/2009

| | (EU) br. 206/2010 |
| --- | --- |

(EU) br. 206/2010

Da (1)

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

KSK i RRSS

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2002/99/EZ

Uredbe

| | (EZ) br. 119/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 119/2009

| | (EU) br. 206/2010 |
| --- | --- |

(EU) br. 206/2010

Da (1)

| — | Drugi divlji kopneni sisavci |
| --- | --- |

—

Drugi divlji kopneni sisavci

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 119/2009

NO

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 798/2008

Da (3)

Javno zdravlje

| — | Divlji kopneni sisavci |
| --- | --- |

—

Divlji kopneni sisavci

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EZ) br. 119/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 119/2009

Da (1)

Divlji leporidi s kojih nije skinuta koža i koji nisu eviscerirani moraju se ohladiti do + 4 °C u trajanju od najviše 15 dana prije naznačenog vremena uvoza.

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EZ) br. 798/2008 |
| --- | --- |

(EZ) br. 798/2008

NO

5.   Mesni pripravci

5.A.   Mesni pripravci od svježeg mesa

Zdravlje životinja

| — | Preživači |
| --- | --- |

—

Preživači

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

RRSS

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2000/572/EZ

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Da (1)

Javno zdravlje

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2000/572/EZ

2011/163/EU

Uredba

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Da (1)

Isključivo zamrznuto

GSE

vidjeti poglavlje 28.

5.B.   Mesni pripravci dobiveni od svježeg mesa peradi

Zdravlje životinja

| — | Perad |
| --- | --- |

—

Perad

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Ne

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2000/572/EZ 2002/99/EZ

Uredba

(EZ) br. 798/2008

Da (3)

| — | Purani |
| --- | --- |

—

Purani

Da (3)

NO

Javno zdravlje

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2000/572/EZ

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

NO

Isključivo zamrznuto

5.C.   Mesni pripravci dobiveni od mesa divljači iz uzgoja

Zdravlje životinja

| — | Jelenska divljač |
| --- | --- |

—

Jelenska divljač

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

92/118/EEZ

2002/99/EZ

Uredba (EU) br. 206/2010

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

RRSS

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EEZ

2000/572/EZ

2002/99/EZ

Uredba (EU) br. 206/2010

Da (1)

| — | Kunići |
| --- | --- |

—

Kunići

92/118/EEZ

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EEZ

2000/572/EZ

2002/99/EZ

Da (1)

| — | Ptice bezgrebenke |
| --- | --- |

—

Ptice bezgrebenke

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Ne

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2000/572/EZ

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 798/2008

Da (3)

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Ne

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2000/572/EZ

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 798/2008

Da (3)

Javno zdravlje

| — | Jelenska divljač |
| --- | --- |

—

Jelenska divljač

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

| — | Kunići |
| --- | --- |

—

Kunići

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2000/572/EZ

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Da (1)

Isključivo zamrznuto

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

| — | Ptice bezgrebenke |
| --- | --- |

—

Ptice bezgrebenke

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Da (1)

2000/572/EZ

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EZ) br. 798/2008 |
| --- | --- |

(EZ) br. 798/2008

NO

Da (1)

5.D.   Mesni pripravci dobiveni od mesa divljači

Zdravlje životinja

| — | Jelenska divljač |
| --- | --- |

—

Jelenska divljač

| — | Kunići |
| --- | --- |

—

Kunići

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2000/572/EZ

2002/99/EZ

Da (1)

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

KSK i RRSS

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2000/572/EZ

2002/99/EZ

Da (1)

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Ne

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2000/572/EZ

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 798/2008

Da (3)

Javno zdravlje

| — | Divlji kopneni sisavci |
| --- | --- |

—

Divlji kopneni sisavci

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2000/572/EZ

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Da (1)

Isključivo zamrznuto

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Da (1)

2000/572/EZ

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EZ) br. 798/2008 |
| --- | --- |

(EZ) br. 798/2008

NO

6.   Mesni proizvodi

6.A.   Mesni proizvodi dobiveni od svježeg mesa

Zdravlje životinja

| — | Preživači |
| --- | --- |

—

Preživači

| — | Konji |
| --- | --- |

—

Konji

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

RRSS

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2002/99/EZ

2007/777/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Da (1)

Javno zdravlje

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2007/777/EZ

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

6.B.   Mesni proizvodi dobiveni od svježeg mesa peradi

Zdravlje životinja

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Toplinski obrađeno,

dug rok uporabe,

F03 obrada

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2002/99/EZ

2007/777/EZ

Uredba (EZ) br. 798/2008

Da (3)

Javno zdravlje

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2007/777/EZ

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EZ) br. 798/2008 |
| --- | --- |

(EZ) br. 798/2008

NO

6.C.   Mesni proizvodi dobiveni od mesa divljači iz uzgoja

Zdravlje životinja

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

| — | Jelenska divljač |
| --- | --- |

—

Jelenska divljač

| — | Kunići |
| --- | --- |

—

Kunići

92/118/EEZ

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

RRSS

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EEZ

2002/99/EZ

2007/777/EZ

Da (1)

| — | Ptice bezgrebenke |
| --- | --- |

—

Ptice bezgrebenke

92/118/EEZ

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Toplinski obrađeno,

dug rok uporabe,

F03 obrada

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EEZ

2002/99/EZ

2007/777/EZ

Uredba (EZ) br. 798/2008

Da (3)

| — | Druga pernata divljač |
| --- | --- |

—

Druga pernata divljač

92/118/EEZ

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Toplinski obrađeno,

dug rok uporabe,

F03 obrada

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EEZ

2002/99/EZ

2007/777/EZ

Da (3)

Javno zdravlje

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

| — | Jelenska divljač |
| --- | --- |

—

Jelenska divljač

| — | Kunići |
| --- | --- |

—

Kunići

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2007/777/EC

011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

Da (1)

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2007/777/EZ

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EZ) br. 798/2008 |
| --- | --- |

(EZ) br. 798/2008

Da (3)

| — | Ptice bezgrebenke |
| --- | --- |

—

Ptice bezgrebenke

Da (1)

Da (1)

6.D.   Mesni proizvodi dobiveni od mesa divljači

Zdravlje životinja

Divljač

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

KSK i RRSS

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2002/99/EZ

2007/777/EZ

Da (1)

| — | Jelenska divljač |
| --- | --- |

—

Jelenska divljač

| — | Kunići |
| --- | --- |

—

Kunići

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2002/99/EZ

2007/777/EZ

Da (1)

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Toplinski obrađeno,

dug rok uporabe,

F03 obrada

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2002/99/EZ

2007/777/EZ

Uredba (EZ) br. 798/2008

Da (3)

Javno zdravlje

Divljač

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2007/777/EZ

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Da (1)

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2007/777/EZ

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EZ) br. 798/2008 |
| --- | --- |

(EZ) br. 798/2008

NO

Odjeljak 3.

Drugi proizvodi za prehranu ljudi

| Proizvod | Izvoz EU-a na Novi Zeland1 | Izvoz Novog Zelanda u EU |
| --- | --- | --- |
| Trgovinski uvjeti | Istovrijednost | Posebni uvjeti | Mjera | Trgovinski uvjeti | Istovrijednost | Posebni uvjeti | Mjera |
| Standardi EU-a | Standardi NZ-a | Standardi NZ-a | Standardi EU-a |
| 7.   Proizvodi za prehranu ljudi |
| 7.A.   Životinjska crijeva |
| Zdravlje životinja







  — | Goveda |

Proizvod

Izvoz EU-a na Novi Zeland1

Izvoz Novog Zelanda u EU

Trgovinski uvjeti

Istovrijednost

Posebni uvjeti

Mjera

Trgovinski uvjeti

Istovrijednost

Posebni uvjeti

Mjera

Standardi EU-a

Standardi NZ-a

Standardi NZ-a

Standardi EU-a

7.   Proizvodi za prehranu ljudi

7.A.   Životinjska crijeva

Zdravlje životinja

—

Goveda

| — | Ovce |
| --- | --- |

—

Ovce

| — | Koze |
| --- | --- |

—

Koze

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

92/118/EEZ

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EEZ

2003/779/EZ

2007/777/EZ

477/2010/EU

Uredba (EZ) br. 999/2001

Da (1)

Javno zdravlje

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

7.B.   Prerađene kosti i proizvodi od kosti za prehranu ljudi

Zdravlje životinja

Svježe meso:

| — | Preživači |
| --- | --- |

—

Preživači

| — | Konji |
| --- | --- |

—

Konji

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

92/118/EEZ

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

RRSS

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EEZ

2002/99/EZ

2007/777/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Da (1)

| — | Perad |
| --- | --- |

—

Perad

92/118/EEZ

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Toplinski obrađeno,

dug rok uporabe,

F03 obrada

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EEZ

2002/99/EZ

2007/777/EZ

Da (3)

Divljač iz uzgoja

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

| — | Jelenska divljač |
| --- | --- |

—

Jelenska divljač

92/118/EZ

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

RRSS

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EEZ

2002/99/EZ

2007/777/EZ

Da (1)

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

92/118/EEZ

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Toplinski obrađeno,

dug rok uporabe,

F03 obrada

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EEZ

2002/99/EZ

2007/777/EZ

Da (3)

Divljač

| — | Jelenska divljač |
| --- | --- |

—

Jelenska divljač

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

92/118/EZ

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

KSK i RRSS

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EZ

2002/99/EZ

2007/777/EZ

Da (1)

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

Da (1)

Toplinski obrađeno,

dug rok uporabe,

F03 obrada

Da (3)

Javno zdravlje

Svježe meso:

| — | Preživači |
| --- | --- |

—

Preživači

| — | Konji |
| --- | --- |

—

Konji

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2007/777/EZ

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

Perad

Svježe meso

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

2007/777/EZ

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

NO

Divljač iz uzgoja

| — | Sisavci |
| --- | --- |

—

Sisavci

92/118/EEZ

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

2007/777/EZ

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Da (1)

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

Da (1)

NO

Divljač

| — | Sisavci |
| --- | --- |

—

Sisavci

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

2007/777/EZ

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Da (1)

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

Da (1)

NO

7.C.   Prerađene životinjske bjelančevine za prehranu ljudi

Zdravlje životinja

PŽB dobiven od svježeg mesa:

| — | Preživači |
| --- | --- |

—

Preživači

| — | Konji |
| --- | --- |

—

Konji

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

92/118/EEZ

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

RRSS

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EEZ

2002/99/EZ

2007/777/EZ

477/2010/EU

Uredba (EZ) br. 999/2001

Da (1)

Perad

PŽB dobiven od svježeg mesa

92/118/EEZ

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Toplinski obrađeno,

dug rok uporabe,

F03 obrada

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

94/438/EZ

92/118/EEZ

2002/99/EZ

2007/777/EZ

Da (3)

Divljač iz uzgoja

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

| — | Jelenska divljač |
| --- | --- |

—

Jelenska divljač

92/118/EEZ

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

RRSS

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EEZ

2002/99/EZ

2007/777/EZ

477/2010/EU

Uredba (EZ) br. 999/2001

Da (1)

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

Da (1)

Toplinski obrađeno,

dug rok uporabe,

F03 obrada

Da (3)

Divljač

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

| — | Jelenska divljač |
| --- | --- |

—

Jelenska divljač

92/118/EEZ

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

KSK i RRSS

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EEZ

2002/99/EZ

2007/777/EZ

477/2010/EU

Uredba (EZ) br. 999/2001

Da (1)

| — | - Pernata divljač |
| --- | --- |

—

- Pernata divljač

Da (1)

Toplinski obrađeno,

dug rok uporabe,

F03 obrada

Da (3)

Javno zdravlje

PŽB dobiven od svježeg mesa

| — | Preživači |
| --- | --- |

—

Preživači

| — | Konji |
| --- | --- |

—

Konji

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

Perad

PŽB dobiven od svježeg mesa

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2007/777/EZ

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

NO

Divljač iz uzgoja

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EEZ

2007/777/EZ

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Da (1)

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

Da (1)

NO

Divljač

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2007/777/EZ

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Da (1)

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

Da (1)

NO

7.D.   Krv i proizvodi od krvi za prehranu ljudi

Zdravlje životinja

Krv i proizvodi od krvi dobiveni od svježeg mesa:

| — | Preživači |
| --- | --- |

—

Preživači

| — | Konji |
| --- | --- |

—

Konji

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

92/118/EEZ 2002/99/EZ

Uredba

(EZ) br. 999/2001

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

RRSS

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EEZ

2002/99/EZ

2007/777/EZ

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EU) br. 206/2010 |
| --- | --- |

(EU) br. 206/2010

Da (1)

Perad

Krv i proizvodi od krvi od svježeg mesa peradi

92/118/EEZ

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Toplinski obrađeno,

dug rok uporabe,

F03 obrada

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EEZ

2002/99/EZ

2007/777/EZ

Uredba (EZ) br. 798/2008

Da (3)

Divljač iz uzgoja

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

| — | Jelenska divljač |
| --- | --- |

—

Jelenska divljač

92/118/EEZ

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

RRSS

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EEZ

2002/99/EZ

2007/777/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Da (1)

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

Da (1)

Toplinski obrađeno,

dug rok uporabe,

F03 obrada

Da (3)

Divljač

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

| — | Jelenska divljač |
| --- | --- |

—

Jelenska divljač

92/118/EEZ

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

KSK i RRSS

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EEZ

2002/99/EZ

2007/777/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Da (1)

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

Da (1)

Toplinski obrađeno,

dug rok uporabe,

F03 obrada

Da (3)

Javno zdravlje

| — | Preživači |
| --- | --- |

—

Preživači

| — | Konji |
| --- | --- |

—

Konji

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

Svježe meso

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2007/777/EZ

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

Perad

Svježe meso

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2007/777/EZ

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

NO

Divljač iz uzgoja

| — | Sisavci |
| --- | --- |

—

Sisavci

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2007/777/EZ

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Da (1)

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

Da (1)

NO

Divljač

| — | Sisavci |
| --- | --- |

—

Sisavci

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2007/777/EZ

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Da (1)

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

Da (1)

NO

7 E.   Mast i topljena mast za prehranu ljudi

Zdravlje životinja

Domaći sisavci

Proizvodi od svježeg mesa:

| — | Preživači |
| --- | --- |

—

Preživači

| — | Konji |
| --- | --- |

—

Konji

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

92/118/EEZ

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EEZ

2002/99/EZ

2007/777/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Da (1)

Perad

Proizvodi od svježeg mesa:

92/118/EEZ

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Toplinski obrađeno,

dug rok uporabe,

F03 obrada

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EEZ

2002/99/EZ

2007/777/EZ

Uredba (EZ) br. 798/2008

Da (3)

Divljač iz uzgoja

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

| — | Jelenska divljač |
| --- | --- |

—

Jelenska divljač

92/118/EEZ

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EEZ

2002/99/EZ

2007/777/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Da (1)

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

Da (1)

Toplinski obrađeno,

dug rok uporabe,

F03 obrada

Da (3)

Divljač

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

| — | Jelenska divljač |
| --- | --- |

—

Jelenska divljač

92/118/EEZ

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

KSK vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EEZ

2002/99/EZ

2007/777/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Da (1)

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

Da (1)

Toplinski obrađeno,

dug rok uporabe,

F03 obrada

Da (3)

Javno zdravlje

| — | Preživači |
| --- | --- |

—

Preživači

| — | Konji |
| --- | --- |

—

Konji

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

Svježe meso

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2007/777/EZ

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

Perad

Svježe meso

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2007/777/EZ

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

NO

Divljač iz uzgoja

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2007/777/EZ

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Da (1)

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

Da (1)

NO

Divljač

92/118/EEZ

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EEZ

2007/777/EZ

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Da (1)

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

Da (1)

NO

7.F.   Želatine za prehranu ljudi

Zdravlje životinja

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

NO

Javno zdravlje

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

NO

GSE

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EZ) br. 2074/2005 |
| --- | --- |

(EZ) br. 2074/2005

NO

GSE

vidjeti poglavlje 28.

7.G.   Kolagen za prehranu ljudi

Zdravlje životinja

Uredba (EZ) br. 999/2001

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredba (EZ) br. 999/2001

NO

Javno zdravlje

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

NO

GSE

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

NO

GSE

vidjeti poglavlje 28.

7.H.   Želuci i mjehuri (soljeni, sušeni ili toplinski obrađeni i drugi proizvodi)

Zdravlje životinja

| — | Goveda |
| --- | --- |

—

Goveda

| — | Ovce |
| --- | --- |

—

Ovce

| — | Koze |
| --- | --- |

—

Koze

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (3)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2002/99/EZ

2007/777/EZ

Uredba (EZ) br. 999/2001

Da (1)

Javno zdravlje

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Da (1)

Mlijeko i mliječni proizvodi za prehranu ljudi, uključujući kolostrum i proizvode na osnovi kolostruma za prehranu ljudi

Zdravlje životinja

Domaći sisavci uključujući

| — | Goveda |
| --- | --- |

—

Goveda

| — | Bivole |
| --- | --- |

—

Bivole

| — | Ovce |
| --- | --- |

—

Ovce

| — | Koze |
| --- | --- |

—

Koze

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2002/99/EZ

Uredba (EU) br. 605/2010

Da (1)

Javno zdravlje

| — | Pasterizirano |
| --- | --- |

—

Pasterizirano

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EU) br. 605/2010 |
| --- | --- |

(EU) br. 605/2010

Da (1)

| — | Nepasterizirani, toplinski obrađeni sirevi |
| --- | --- |

—

Nepasterizirani, toplinski obrađeni sirevi

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o hrani iz 1981.

Standardi hrane NZ-a iz 2002. (obrada mlijeka i mliječnih proizvoda)

Da (1)

Toplinski obrađeni sirevi

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o hrani iz 1981. Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla (1999.)

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EU) br. 605/2010 |
| --- | --- |

(EU) br. 605/2010

Da (1)

| — | Nepasterizirani mliječni proizvodi (osim sirovog mlijeka) |
| --- | --- |

—

Nepasterizirani mliječni proizvodi (osim sirovog mlijeka)

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla (1999.)

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EU) br. 605/2010 |
| --- | --- |

(EU) br. 605/2010

Da (1)

9.   Proizvodi ribarstva za prehranu ljudi (osim živih)

Zdravlje životinja

Divlji morski organizmi

| — | Ribe s perajama |
| --- | --- |

—

Ribe s perajama

| — | Jaja/ikra |
| --- | --- |

—

Jaja/ikra

| — | Mekušci |
| --- | --- |

—

Mekušci

| — | Bodljikaši |
| --- | --- |

—

Bodljikaši

| — | Plaštenjaci, puževi i rakovi |
| --- | --- |

—

Plaštenjaci, puževi i rakovi

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 1251/2008

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Salmonidi

vidjeti poglavlje 28.

Jaja/ikra

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredba (EZ) br. 1251/2008

Da (1)

Divlji slatkovodni organizmi

| — | Salmonidi |
| --- | --- |

—

Salmonidi

| — | Jaja/ikra |
| --- | --- |

—

Jaja/ikra

| — | Slatkovodni rakovi |
| --- | --- |

—

Slatkovodni rakovi

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 1251/2008

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Salmonidi

vidjeti poglavlje 28.

Jaja/ikra

vidjeti poglavlje 28.

Slatkovodni rakovi (zamrznuti ili prerađeni)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredba (EZ) br. 1251/2008

Da (1)

Slatkovodni rakovi (zamrznuti ili prerađeni)

| — | Ribe s perajama (osim salmonida) |
| --- | --- |

—

Ribe s perajama (osim salmonida)

| — | Mekušci |
| --- | --- |

—

Mekušci

| — | Rakovi |
| --- | --- |

—

Rakovi

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 1251/2008

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredba (EZ) br. 1251/2008

Da (1)

Proizvodi akvakultre (iz slatkovodnog ili morskog uzgoja)

| — | Salmonidi |
| --- | --- |

—

Salmonidi

| — | Jaja/ikra |
| --- | --- |

—

Jaja/ikra

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 1251/2008

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Salmonidi

vidjeti poglavlje 28.

Jaja/ikra

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredba (EZ) br. 1251/2008

Da (1)

Salmonidi (bez iznutrica)

| — | Mekušci, bodljikaši |
| --- | --- |

—

Mekušci, bodljikaši

| — | Plaštenjaci, puževi i rakovi |
| --- | --- |

—

Plaštenjaci, puževi i rakovi

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 1251/2008

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Zamrznuti ili prerađeni

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredba (EZ) br. 1251/2008

Da (1)

Zamrznuti ili prerađeni

| — | Ribe s perajama (osim salmonida) |
| --- | --- |

—

Ribe s perajama (osim salmonida)

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 1251/2008

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredba (EZ) br. 1251/2008

Da (1)

Javno zdravlje

| — | Ribe s perajama |
| --- | --- |

—

Ribe s perajama

| — | Jaja/ikra |
| --- | --- |

—

Jaja/ikra

| — | Živi školjkaši, bodljikaši plaštenjaci, puževi i rakovi |
| --- | --- |

—

Živi školjkaši, bodljikaši plaštenjaci, puževi i rakovi

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2011/163/EU

(akvakultura)

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EZ) br. 2074/2005 |
| --- | --- |

(EZ) br. 2074/2005

Da (1)

10.   Žive ribe, mekušci, rakovi, uključujući jajašca i gamete

Zdravlje životinja

Za prehranu ljudi

| — | živi mekušci, bodljikaši, plaštenjaci, puževi |
| --- | --- |

—

živi mekušci, bodljikaši, plaštenjaci, puževi

| — | živi rakovi |
| --- | --- |

—

živi rakovi

| — | žive ribe s perajama |
| --- | --- |

—

žive ribe s perajama

| — | druge akvatične životinje |
| --- | --- |

—

druge akvatične životinje

93/53/EEZ

95/70/EZ

2002/99/EZ

Uredba (EZ) br. 1251/2008

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredba (EZ) br. 1251/2008

Da (1)

Za rasplod, uzgoj, gojenje, presađivanje

| — | žive školjke i ribe |
| --- | --- |

—

žive školjke i ribe

93/53/EEZ

95/70/EZ

Uredba (EZ) br. 1251/2008

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredba (EZ) br. 1251/2008

Da (3)

Javno zdravlje

| — | žive ribe s perajama |
| --- | --- |

—

žive ribe s perajama

| — | živi mekušci, bodljikaši, plaštenjaci, puževi |
| --- | --- |

—

živi mekušci, bodljikaši, plaštenjaci, puževi

| — | živi rakovi |
| --- | --- |

—

živi rakovi

| — | druge ribe |
| --- | --- |

—

druge ribe

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2011/163/EU

(akvakultura za prehranu ljudi)

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EZ) br. 2074/2005 |
| --- | --- |

(EZ) br. 2074/2005

Da (1)

11.   Razni proizvodi za prehranu ljudi

11.A.   Med

Zdravlje životinja

92/118/EEZ

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EEZ

2002/99/EZ

Da (3)

Javno zdravlje

2001/110/EZ

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2001/110/EZ

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EZ) br. 2074/2005 |
| --- | --- |

(EZ) br. 2074/2005

Da (3)

11.B.   Žablji kraci

Zdravlje životinja

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2002/99/EZ

NO

Javno zdravlje

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EZ) br. 2074/2005 |
| --- | --- |

(EZ) br. 2074/2005

NO

11.C.   Puževi za prehranu ljudi

Zdravlje životinja

2002/99/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2002/99/EZ

NO

Javno zdravlje

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EZ) br. 2074/2005 |
| --- | --- |

(EZ) br. 2074/2005

NO

11.D.   Proizvodi od jaja

Zdravlje životinja

2002/99/EZ

2009/158/EZ

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2002/99/EZ

2009/158/EZ

NO

Javno zdravlje

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o zdravlju iz 1956.

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2011/163/EU

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EZ) br. 798/2008 |
| --- | --- |

(EZ) br. 798/2008

NO

Odjeljak 4.

Proizvodi koji nisu namijenjeni za prehranu ljudi

| Proizvod | Izvoz EU-a na Novi Zeland1 | Izvoz Novog Zelanda u EU |
| --- | --- | --- |
| Trgovinski uvjeti | Istovrijednost | Posebni uvjeti | Mjera | Trgovinski uvjeti | Istovrijednost | Posebni uvjeti | Mjera |
| Standardi EU-a | Standardi NZ-a | Standardi NZ-a | Standardi EU-a |
| 12.   Životinjska crijeva za proizvodnju hrane za kućne ljubimce ili za tehničke namjene |
| Zdravlje životinja







  — | Goveda |

Proizvod

Izvoz EU-a na Novi Zeland1

Izvoz Novog Zelanda u EU

Trgovinski uvjeti

Istovrijednost

Posebni uvjeti

Mjera

Trgovinski uvjeti

Istovrijednost

Posebni uvjeti

Mjera

Standardi EU-a

Standardi NZ-a

Standardi NZ-a

Standardi EU-a

12.   Životinjska crijeva za proizvodnju hrane za kućne ljubimce ili za tehničke namjene

Zdravlje životinja

—

Goveda

| — | Ovce |
| --- | --- |

—

Ovce

| — | Koze |
| --- | --- |

—

Koze

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (2)

Primjenjuju se ograničenja koja se odnose na TSE.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

2003/779/EZ

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

Javno zdravlje

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o zdravlju iz 1956.

Zakon o poljoprivrednim spojevima i veterinarskim lijekovima iz 1997.

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

13.   Mlijeko, mliječni proizvodi i kolostrum koji nisu namijenjeni za prehranu ljudi

Zdravlje životinja

| — | Goveda |
| --- | --- |

—

Goveda

| — | Ovce |
| --- | --- |

—

Ovce

| — | Koze |
| --- | --- |

—

Koze

Pasterizirano, UVT ili sterilizirano

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Da (1)

Nepasterizirani kolostrum i mlijeko za uporabu izvan lanca hranidbe životinja

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (3)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Da (3)

Javno zdravlje

NR

NR

14.   Kosti i proizvodi od kostiju (osim koštanog brašna), rogovi i proizvodi od rogova (osim brašna od rogova) te papci i proizvodi od papaka (osim brašna od papaka) namijenjeni za uporabu osim kao sirovine za proizvodnju hrane za životinje, organskih gnojiva ili poboljšivača tla

Zdravlje životinja

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

Javno zdravlje

NR

NR

15.   Prerađene (rastopljene) životinjske bjelančevine za krmu

Zdravlje životinja

PŽB za proizvodnju hrane za kućne ljubimce

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

PŽB dobiven od materijala koje ne potječu od sisavaca

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

| — | riblji materijal |
| --- | --- |

—

riblji materijal

Da (1)

Da (1)

| — | ptičji materijal |
| --- | --- |

—

ptičji materijal

Da (2)

70 °C/50 min

80 °C/9 min ili 100 °C/1 min

ili ista vrijednost

Da (1)

Javno zdravlje

NR

NR

16.   Prerađena krv i proizvodi od krvi (osim seruma kopitara) za uporabu izvan lanca hranidbe životinja

Zdravlje životinja

| — | Goveđe, ovčje, kozje i svinjsko meso |
| --- | --- |

—

Goveđe, ovčje, kozje i svinjsko meso

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

| — | Kopitari |
| --- | --- |

—

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

NO

| — | Ptičja |
| --- | --- |

—

Ptičja

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

NO

Javno zdravlje

NR

NR

17.   Mast i topljene masti koje nisu namijenjene za prehranu ljudi, uključujući riblja ulja

Zdravlje životinja

| — | topljene masti i ulja |
| --- | --- |

—

topljene masti i ulja

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

Primjenjuju se dodatni zahtjevi za označivanje povezani s GSE-om

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

| — | Mast (svinjska) |
| --- | --- |

—

Mast (svinjska)

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Proizvod koji se dobiva od svježeg svinjskog mesa, divljači iz uzgoja i divljači s prethodno navedenom oznakom Da (1) za zdravlje životinja.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Da (1)

KSK

vidjeti poglavlje 28.

| — | Riblje ulje |
| --- | --- |

—

Riblje ulje

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Da (1)

Derivati masti iz materijala kategorije 2 ili kategorije 3, kao u Uredbi (EZ) br. 1069/2009

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

O

Javno zdravlje

NR

NR

18. A.   Želatine za hranu za životinje ili za uporabu izvan lanca hranidbe životinja

Zdravlje životinja

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

NO

Javno zdravlje

NR

NR

18. B.   Hidrolizirane bjelančevine, kolagen, di- i tri-kalcijev fosfat

Zdravlje životinja

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

NO

Javno zdravlje

NR

NR

19.   Krzna i kože

Zdravlje životinja

| — | Papkari, osim kopitara |
| --- | --- |

—

Papkari, osim kopitara

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Da (1)

| — | Kopitari |
| --- | --- |

—

Kopitari

| — | Drugi sisavci |
| --- | --- |

—

Drugi sisavci

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

NO

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Da (1)

| — | Ptice bezgrebenke (noj, emu, nandu) |
| --- | --- |

—

Ptice bezgrebenke (noj, emu, nandu)

Uredba (EZ) br. 1069/2009

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Uredba (EZ) br. 1069/2009

Da (1)

Javno zdravlje

NR

NR

20.   Vuna i vlakna/dlaka

Zdravlje životinja

| — | Ovce, koze, deve |
| --- | --- |

—

Ovce, koze, deve

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Samo čišćena vuna

Čista i oprana na 75 °C ili istoj vrijednosti

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Da (1)

| — | Drugi preživači i svinje |
| --- | --- |

—

Drugi preživači i svinje

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

NO

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Da (1)

| — | Ostalo |
| --- | --- |

—

Ostalo

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

NO

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Da (1)

Javno zdravlje

NR

NR

21.   Hrana za kućne ljubimce (uključujući prerađenu) koja sadržava samo materijal kategorije 3

Zdravlje životinja

Prerađena hrana za kućne ljubimce (podrijetlom od sisavaca)

| | Hermetički zatvoreni spremnici |
| --- | --- |

Hermetički zatvoreni spremnici

| | polusuha i suha hrana za kućne ljubimce |
| --- | --- |

polusuha i suha hrana za kućne ljubimce

| | žvakalice za pse, podrijetlom od papkara (osim kopitara) |
| --- | --- |

žvakalice za pse, podrijetlom od papkara (osim kopitara)

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

Poboljšivač okusa

NO

Da (3)

Prerađena hrana za kućne ljubimce (koja nije podrijetlom od sisavaca)

| — | Hermetički zatvoreni spremnici |
| --- | --- |

—

Hermetički zatvoreni spremnici

| — | Polusuha i suha hrana za kućne ljubimce |
| --- | --- |

—

Polusuha i suha hrana za kućne ljubimce

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Da (1)

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Da (1)

| — | riblji materijal |
| --- | --- |

—

riblji materijal

Da (1)

Da (1)

| — | ptičji materijal |
| --- | --- |

—

ptičji materijal

Da (2)

70 °C/50 min

80 °C/9 min

100 °C/1 min ili ista vrijednost

Da (1)

Poboljšivač okusa

NO

Da (3)

Sirova hrana za kućne ljubimce

za izravnu potrošnju

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

NO

GSE

vidjeti poglavlje 28.

Javno zdravlje

NR

NR

22.   Serum kopitara

Zdravlje životinja

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

NO

Javno zdravlje

NR

NR

23.   Drugi nusproizvodi životinjskog podrijetla za proizvodnju hrane za životinje, uključujući hranu za kućne ljubimce, i za uporabu izvan lanca hranidbe životinja

Zdravlje životinja

Svježe meso

| — | Goveđe |
| --- | --- |

—

Goveđe

| — | Ovčje |
| --- | --- |

—

Ovčje

| — | Kozje |
| --- | --- |

—

Kozje

| — | Svinjsko |
| --- | --- |

—

Svinjsko

| — | Konjsko |
| --- | --- |

—

Konjsko

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Proizvod koji se dobiva od svježeg mesa, divljači iz uzgoja i divljači s prethodnom oznakom Da (1) za zdravlje životinja.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 999/2001 |
| --- | --- |

(EZ) br. 999/2001

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Da (1)

GSE

vidjeti poglavlje 28.

Divljač iz uzgoja

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

| — | Jelenska divljač |
| --- | --- |

—

Jelenska divljač

Divljač

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

| — | Jelenska divljač |
| --- | --- |

—

Jelenska divljač

GSE

vidjeti poglavlje 28.

Primjenjuju se dodatni zahtjevi za označivanje povezani s GSE-om

KSK vidjeti poglavlje 28.

Svježe meso

| — | Perad |
| --- | --- |

—

Perad

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

NO

Divljač iz uzgoja i divljač

| — | Pernata divljač |
| --- | --- |

—

Pernata divljač

Druge vrste

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

O

Javno zdravlje

NR

NR

24.   Proizvodi pčelarstva – koji nisu namijenjeni za prehranu ljudi

Zdravlje životinja

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

NO

Javno zdravlje

NR

NR

25.   Lovački trofeji

Zdravlje životinja

| — | Sisavci |
| --- | --- |

—

Sisavci

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Da (1)

| — | Ptice |
| --- | --- |

—

Ptice

NO

NO

Javno zdravlje

NR

NR

26.   Stajski gnoj – prerađeni

Zdravlje životinja

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993. S 22

NO

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

NO

Javno zdravlje

NR

NR

Odjeljak 5.

Opća horizontalna pitanja

| | Izvoz EU-a na Novi Zeland1 | Izvoz Novog Zelanda u EU |
| --- | --- | --- |
| Trgovinski uvjeti | Istovrijednost | Posebni uvjeti | Mjera | Trgovinski uvjeti | Istovrijednost | Posebni uvjeti | Mjera |
| Standardi EU-a | Standardi NZ-a | Standardi NZ-a | Standardi EU-a |
| 27.   Horizontalna pitanja |
| Voda | 98/83/EZ | Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.
  Zakon o zdravlju iz 1956. | Da (1) | | | Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999. | 98/83/EZ | Da (1) | | |
| Ostaci

  Nadzor ostataka






  — | Vrste s crvenim mesom |

Izvoz EU-a na Novi Zeland1

Izvoz Novog Zelanda u EU

Trgovinski uvjeti

Istovrijednost

Posebni uvjeti

Mjera

Trgovinski uvjeti

Istovrijednost

Posebni uvjeti

Mjera

Standardi EU-a

Standardi NZ-a

Standardi NZ-a

Standardi EU-a

27.   Horizontalna pitanja

Voda

98/83/EZ

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o zdravlju iz 1956.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

98/83/EZ

Da (1)

Ostaci

Nadzor ostataka

—

Vrste s crvenim mesom

96/22/EZ

96/23/EZ

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

96/22/EZ

96/23/EZ

Da (1)

| — | Druge vrste, drugi proizvodi |
| --- | --- |

—

Druge vrste, drugi proizvodi

Da (3)

Da (3)

Sustavi certificiranja

96/93/EZ

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Da (1)

Status istovrijednosti primjenjuje se na sve životinje i proizvode životinjskog podrijetla kojima je dodijeljen status istovrijednosti u pogledu zdravlja životinja i javnog zdravlja (Da 1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

92/118/EEZ

96/93/EZ

2002/99/EZ

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EZ) br. 2074/2005 |
| --- | --- |

(EZ) br. 2074/2005

| | (EZ) br. 1251/2008 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1251/2008

| | (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EZ) br. 1069/2009

| | (EU) br. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) br. 142/2011

Da (1)

Status istovrijednosti primjenjuje se na životinje i proizvode životinjskog podrijetla sa statusom istovrijednosti ‚Da (1)’ pod brojevima unosa 3., 4.A., 4.C., 4.D., 5.A., 5.C., 5.D., 6.A., 6.C., 6.D., 7.A., 7.B., 7.C., 7.D., 7.E., 7.H., 9., 10., 12., 15., 16., 17., 19., 21. i 23.

Ako se službeni zdravstveni certifikat izdaje nakon otpreme pošiljke, u njemu je uključeno upućivanje na odgovarajući dokument o ispunjavanju uvjeta (ED), datum izdavanja dokumenta o ispunjavanju uvjeta koji prati službeni zdravstveni certifikat, datum otpreme pošiljke i datum potpisivanja službenog zdravstvenog certifikata. Novi Zeland obavješćuje graničnu inspekcijsku postaju o svim problemima koji su nastali u vezi sa certificiranjem nakon odlaska pošiljke iz Novog Zelanda.

Ponovni izvoz uvezenih proizvoda životinjskog podrijetla

96/93/EZ

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993.

Da (1)

Proizvodi životinjskog podrijetla mogu u potpunosti ili djelomično biti dobiveni od odgovarajućih proizvoda životinjskog podrijetla koji potječu iz trećih zemalja ili objekata koji ispunjavaju uvjete za trgovinu s EU-om i Novim Zelandom.

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Zakon o hrani iz 1981.

Zakon o biološkoj sigurnosti iz 1993.

96/93/EZ

Da (1)

Proizvodi životinjskog podrijetla mogu u potpunosti ili djelomično biti dobiveni od odgovarajućih proizvoda životinjskog podrijetla koji potječu iz trećih zemalja ili objekata koji ispunjavaju uvjete za trgovinu s EU-om i Novim Zelandom.

Mikrobiološko praćenje/sustav ispitivanja
   (3)
   (4)

uključujući: ispitne metode, standarde za uzorkovanje i pripremu te regulatorne mjere

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EZ) br. 2073/2005 |
| --- | --- |

(EZ) br. 2073/2005

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 853/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 853/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

| | (EZ) br. 2073/2005 |
| --- | --- |

(EZ) br. 2073/2005

Da (1)

Sustavi za uvrštavanje objekata na popis
   (5)

Uredbe

| | (EZ) br. 178/2002 |
| --- | --- |

(EZ) br. 178/2002

| | (EZ) br. 882/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 882/2004

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Da (1)

Zakon o proizvodima životinjskog podrijetla iz 1999.

Uredbe

| | (EZ) br. 178/2002 |
| --- | --- |

(EZ) br. 178/2002

| | (EZ) br. 882/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 882/2004

| | (EZ) br. 852/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 852/2004

| | (EZ) br. 854/2004 |
| --- | --- |

(EZ) br. 854/2004

Da (1)

Status istovrijednosti primjenjuje se na sve proizvode životinjskog podrijetla kojima je dodijeljen status istovrijednosti u pogledu javnog zdravlja ‚Da 1’, kako je utvrđeno u tom Prilogu.

Potrebno je revidirati postupke za uvrštavanje objekata na popis za proizvode koji nemaju status ‚Da 1’.

28.   Razne odredbe o certificiranju: Potvrde se moraju nalaziti na zdravstvenom certifikatu za javno zdravlje ili zdravlje životinja.

Predmet

Odredbe o certificiranju

Q-groznica

Novi Zeland priznat je kao slobodan od Q-groznice.

Za trgovinu iz EU-a na NZ goveđim sjemenom i zamecima nadležno tijelo države članice potvrđuje sljedeće:

Koliko mi je poznato i u mjeri u kojoj to mogu provjeriti, rezultati testiranja na Q-groznicu, obavljenog na životinjama davateljima, nikad nisu bili pozitivni;

I za sjeme goveda

ILI

Za izvoz na Novi Zeland životinje davatelji bile su podvrgnute testu reakcije vezanja komplementa (CFT) (negativno znači da nije bilo vezanja komplementa pri razrjeđenju od 1:10 ili više) ili testu ELISA za Q-groznicu na uzorku sakupljenom od 21 do 120 dana nakon svakog razdoblja sakupljanja sjemena (razdoblje od 60 dana ili manje), s negativnim rezultatima.

ILI

Alikvot sjemena od svakog sakupljanja za izvoz na Novi Zeland ispitan je s pomoću laboratorijski priznatog PCR testa na Q-groznicu koji je u skladu s metodama opisanima u poglavlju o Q-groznici Priručnika OIE-a o dijagnostičkim testovima i cjepivima za kopnene životinje.

I za zametke goveda

ILI

Za izvoz na Novi Zeland životinje davatelji bile su podvrgnute testu reakcije vezanja komplementa (CFT) (negativno znači da nije bilo vezanja komplementa pri razrjeđenju od 1:10 ili više) ili testu ELISA za Q-groznicu na uzorku sakupljenom od 21 do 120 dana nakon svakog razdoblja sakupljanja zametaka, s negativnim rezultatima.

ILI

Uzorak zametaka/jajnih stanica i tekućina za sakupljanje i/ili ispiranje od svakog sakupljanja za izvoz na Novi Zeland ispitan je s pomoću laboratorijski priznatog PCR testa na Q-groznicu koji je u skladu s metodama opisanima u poglavlju o Q-groznici Priručnika OIE-a o dijagnostičkim testovima i cjepivima za kopnene životinje.

BVD Tip II

Novi Zeland priznat je kao slobodan od virusnog proljeva goveda (VPG): Tip II

Za trgovinu iz EU-a na NZ goveđim zamecima nadležno tijelo države članice potvrđuje sljedeće:

ILI

Životinja davatelj bila je podvrgnuta testu ELISA za otkrivanje antigena ili testu izolacije virusa za VPG s negativnim rezultatom u roku od trideset (30) dana prije dolaska u stado podrijetla u kojem je živjela duže od šest (6) mjeseci prije sakupljanja zametaka za tu pošiljku te je bila izolirana od ostalih životinja kod kojih rezultati testa nisu bili negativni.

ILI

Od prvog sakupljanja zametaka uzetih od životinje davatelja za tu pošiljku testu izolacije virusa ili testu PCR za VPG s negativnim rezultatom podvrgnut je skupni uzorak neodrživih jajnih stanica/zametaka i tekućine za ispiranje (u skladu s poglavljem Kodeksa OIE-a o zamecima nastalima in vivo) ili zametak.

Bolest plavog jezika

Novi Zeland priznat je kao slobodan od bolesti plavog jezika i epizootske hemoragijske bolesti.

Za trgovinu iz EU-a na NZ goveđim sjemenom nadležno tijelo države članice potvrđuje da:

Sjeme goveda je mutatis mutandis u skladu s odredbama poglavlja Kodeksa OIE-a o bolesti plavog jezika.

ZGR

Za trgovinu živim govedima iz NZ u države članice ili njihove regije iz Priloga I. Odluci 2004/558/EZ Novi Zeland certificira u skladu s člankom 2. Odluke Komisije 2004/558/EZ i u države članice ili njihove regije iz Priloga II. Odluci 2004/558/EZ Novi Zeland certificira u skladu s člankom 3. Odluke 2004/558/EZ. Ta se potvrda nalazi na zdravstvenom certifikatu u skladu s Uredbom Komisije (EU) br. 206/2010.

GSE

Izvoz proizvoda koji sadržavaju goveđe, ovčje ili kozje sastojke iz EU-a na NZ (osim potpune sukladnosti sa svim drugim relevantnim standardima EU-a)

Ovaj proizvod ne sadržava i nije dobiven od goveđih, ovčjih i kozjih sastojaka, osim onih dobivenih od životinja koje su rođene, kontinuirano uzgajane i zaklane u Europskoj uniji i koji su proizvedeni u skladu s uredbama Europskog parlamenta i Vijeća (EZ) br. 999/2001 i (EZ) br. 1069/2009.

Napomena: Proizvodi koji sadržavaju goveđe, ovčje ili kozje sastojke, osim onih dobivenih od životinja koje su rođene, kontinuirano uzgajane i zaklane u Europskoj uniji, moraju certificirati tu komponentu u skladu s relevantnim dodatnim odredbama treće zemlje u primjenjivoj odluci NZ-a o certifikaciji.

GSE

Izvoz proizvoda koji sadržavaju goveđe, ovčje ili kozje sastojke iz NZ-a u EU

Za prehranu ljudi – svježe meso, mljeveno meso i mesni pripravci, mesni proizvodi, obrađena crijeva, topljena životinjska mast, čvarci i želatina:

| (a) | Država ili regija razvrstana je u skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 999/2001 kao država ili regija s neznatnim rizikom od GSE-a; |
| --- | --- |

(a)

Država ili regija razvrstana je u skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 999/2001 kao država ili regija s neznatnim rizikom od GSE-a;

| (b) | Životinje od kojih su dobiveni proizvodi goveđeg, ovčjeg i kozjeg podrijetla, rođene su, kontinuirano uzgajane i zaklane u zemlji s neznatnim rizikom od GSE-a. |
| --- | --- |

(b)

Životinje od kojih su dobiveni proizvodi goveđeg, ovčjeg i kozjeg podrijetla, rođene su, kontinuirano uzgajane i zaklane u zemlji s neznatnim rizikom od GSE-a.

Za nusproizvode – topljena mast, hrana za kućne ljubimce, proizvodi od krvi, prerađene životinjske bjelančevine, kosti i proizvodi od kosti, materijal kategorije 3 i želatina:

Nusproizvod životinjskog podrijetla ne sadržava niti je dobiven iz goveđih, ovčjih i kozjih sastojaka osim onih dobivenih od životinja koje su rođene, kontinuirano uzgajane i zaklane u zemlji ili regiji koja je odlukom u skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) 999/2001 razvrstana kao država ili regija s neznatnim rizikom od GSE-a.

RRSS

Za trgovinu svinjskim mesom iz EU-a na NZ nadležno tijelo države članice potvrđuje sljedeće:

| | ILI






  i. | potječe od životinja koje su kontinuirano od rođenja živjele u Finskoj ili Švedskoj, koje su slobodne od reproduktivnog i respiratornog sindroma svinja; |
| --- | --- | --- |

ILI

i.

potječe od životinja koje su kontinuirano od rođenja živjele u Finskoj ili Švedskoj, koje su slobodne od reproduktivnog i respiratornog sindroma svinja;

| | ILI






  ii. | kuhano je pri jednoj od sljedećih temperatura u središtu i u trajanju od: | 56 Celzijevih stupnjeva 60 minuta; |
| --- | --- | --- | --- |

ILI

ii.

kuhano je pri jednoj od sljedećih temperatura u središtu i u trajanju od:

56 Celzijevih stupnjeva 60 minuta;

| | 57 Celzijevih stupnjeva 55 minuta; |
| --- | --- |

57 Celzijevih stupnjeva 55 minuta;

| | 58 Celzijevih stupnjeva 50 minuta; |
| --- | --- |

58 Celzijevih stupnjeva 50 minuta;

| | 59 Celzijevih stupnjeva 45 minuta; |
| --- | --- |

59 Celzijevih stupnjeva 45 minuta;

| | 60 Celzijevih stupnjeva 40 minuta; |
| --- | --- |

60 Celzijevih stupnjeva 40 minuta;

| | 61 Celzijev stupanj 35 minuta; |
| --- | --- |

61 Celzijev stupanj 35 minuta;

| | 62 Celzijeva stupnja 30 minuta; |
| --- | --- |

62 Celzijeva stupnja 30 minuta;

| | 63 Celzijeva stupnja 25 minuta; |
| --- | --- |

63 Celzijeva stupnja 25 minuta;

| | 64 Celzijeva stupnja 22 minuta; |
| --- | --- |

64 Celzijeva stupnja 22 minuta;

| | 65 Celzijevih stupnjeva20 minuta; |
| --- | --- |

65 Celzijevih stupnjeva20 minuta;

| | 66 Celzijevih stupnjeva 17 minuta; |
| --- | --- |

66 Celzijevih stupnjeva 17 minuta;

| | 67 Celzijevih stupnjeva 15 minuta; |
| --- | --- |

67 Celzijevih stupnjeva 15 minuta;

| | 68 Celzijevih stupnjeva 13 minuta; |
| --- | --- |

68 Celzijevih stupnjeva 13 minuta;

| | 69 Celzijevih stupnjeva 12 minuta; ili |
| --- | --- |

69 Celzijevih stupnjeva 12 minuta; ili

| | 70 Celzijevih stupnjeva 11 minuta; |
| --- | --- |

70 Celzijevih stupnjeva 11 minuta;

| | ILI






  iii. | sušeno je ako je proizvod podvrgnut postupku kojim se osigurava da meso ispunjuje jedan od sljedećih zahtjeva: | doseglo je pH vrijednost 5 ili nižu; ili |
| --- | --- | --- | --- |

ILI

iii.

sušeno je ako je proizvod podvrgnut postupku kojim se osigurava da meso ispunjuje jedan od sljedećih zahtjeva:

doseglo je pH vrijednost 5 ili nižu; ili

| | fermentirano je (mliječno zrenje) do pH vrijednosti 6,0 ili niže i |
| --- | --- |

fermentirano je (mliječno zrenje) do pH vrijednosti 6,0 ili niže i

| | zrelo je najmanje 21 dan; ili |
| --- | --- |

zrelo je najmanje 21 dan; ili

| | ispunjuje uvjete za službeno certificiranje kao Prosciutto di Parma ili |
| --- | --- |

ispunjuje uvjete za službeno certificiranje kao Prosciutto di Parma ili

| | istovrijedni postupak zrenja u trajanju od 12 mjeseci; |
| --- | --- |

istovrijedni postupak zrenja u trajanju od 12 mjeseci;

| | ILI






  iv. | pripremljeno je u obliku gotovih, pakiranih odrezaka, namijenjenih za neposrednu maloprodaju, ne uključujući mljeveno meso, glavu i vrat, koji ne teže više od 3 kg po pakiranju, pri čemu su odstranjena sljedeća tkiva: aksilarni, medijalni i lateralni iliakalni, sakralni, dubinski preponski, površinski preponski, površinski i dubinski poplitealni, površinski vratni (leđni, trbušni i srednji), glutealni i ishijatični limfni čvorovi; te ostalo makroskopsko vidljivo limfno tkivo (tj. limfni čvorovi i limfne žile) na koje se naišlo tijekom prerade; |
| --- | --- | --- |

ILI

iv.

pripremljeno je u obliku gotovih, pakiranih odrezaka, namijenjenih za neposrednu maloprodaju, ne uključujući mljeveno meso, glavu i vrat, koji ne teže više od 3 kg po pakiranju, pri čemu su odstranjena sljedeća tkiva: aksilarni, medijalni i lateralni iliakalni, sakralni, dubinski preponski, površinski preponski, površinski i dubinski poplitealni, površinski vratni (leđni, trbušni i srednji), glutealni i ishijatični limfni čvorovi; te ostalo makroskopsko vidljivo limfno tkivo (tj. limfni čvorovi i limfne žile) na koje se naišlo tijekom prerade;

| | ILI






  v. | ništa od prethodno navedenog (napomena: ti proizvodi moraju biti prerađeni na Novom Zelandu prije izdavanja potvrde o biološkoj sigurnosti proizvoda.) |
| --- | --- | --- |

ILI

v.

ništa od prethodno navedenog (napomena: ti proizvodi moraju biti prerađeni na Novom Zelandu prije izdavanja potvrde o biološkoj sigurnosti proizvoda.)

Bolest Aujeszkoga

Za trgovinu živim svinjama iz NZ u države članice ili njihove regije iz Priloga I. i Priloga II. Odluci 2004/558/EZ Novi Zeland certificira u skladu s Odlukom 2008/185/EZ. Ta se potvrda nalazi na zdravstvenom certifikatu u skladu s Uredbom Komisije (EU) br. 206/2010.

KSK

| — | samo divlje svinje |
| --- | --- |

—

samo divlje svinje

Za trgovinu iz EU-a na NZ nadležno tijelo države članice potvrđuje da proizvodi potječu s područja koja su prethodnih 60 dana bila slobodna od KSK-a u populaciji divljih svinja. Ta se potvrda nalazi na zdravstvenom certifikatu.

‚Ovdje opisani proizvod, dobiven od divljih svinja, potječe s područja koja su prethodnih 60 dana bila slobodna od klasične svinjske kuge u populaciji divljih svinja.’

Žive pčele/bumbari

Žive pčele/bumbari

Za trgovinu s NZ-a u EU zdravstveni certifikati za žive pčele/bumbare sadržavaju sljedeću potvrdu:

Za trgovinu s NZ-a u EU

Ovdje opisane pčele/bumbari (1):

1

| (a) | potječu iz uzgojnih pčelinjaka koje kontrolira i nadzire nadležno tijelo; |
| --- | --- |

(a)

potječu iz uzgojnih pčelinjaka koje kontrolira i nadzire nadležno tijelo;

| (b) | u slučaju pčela medarica, pčelinje zajednice potječu s područja koje ne podliježe ograničenjima povezanima s američkom gnjiloćom legla (razdoblje zabrane nastavlja se u trajanju od najmanje 30 dana od zadnjeg zabilježenog slučaja i datuma kada je sve pčelinje zajednice u krugu polumjera tri kilometra pregledalo nadležno tijelo te su sve zaražene pčelinje zajednice spaljene ili ih je liječilo i pregledalo navedeno nadležno tijelo sa zadovoljavajućim rezultatom); |
| --- | --- |

(b)

u slučaju pčela medarica, pčelinje zajednice potječu s područja koje ne podliježe ograničenjima povezanima s američkom gnjiloćom legla (razdoblje zabrane nastavlja se u trajanju od najmanje 30 dana od zadnjeg zabilježenog slučaja i datuma kada je sve pčelinje zajednice u krugu polumjera tri kilometra pregledalo nadležno tijelo te su sve zaražene pčelinje zajednice spaljene ili ih je liječilo i pregledalo navedeno nadležno tijelo sa zadovoljavajućim rezultatom);

| (c) | iz pčelinjih su zajednica ili potječu iz pčelinjih zajednica ili kolonija (u slučaju bumbara) koje su pregledane neposredno prije otpreme (uobičajeno u roku od 24 sata) i nisu pokazivale kliničke znakove ili sumnju na bolest, uključujući infestacije pčela. |
| --- | --- |

(c)

iz pčelinjih su zajednica ili potječu iz pčelinjih zajednica ili kolonija (u slučaju bumbara) koje su pregledane neposredno prije otpreme (uobičajeno u roku od 24 sata) i nisu pokazivale kliničke znakove ili sumnju na bolest, uključujući infestacije pčela.

Materijal za pakiranje, kavezi za matice, prateći proizvodi i hrana novi su i nisu bili u kontaktu s bolesnim pčelama ili saćem s leglom te su poduzete sve mjere opreza kako bi se spriječila kontaminacija s uzročnicima bolesti ili infestacija pčela.

| (1) | Izbrisati po potrebi |
| --- | --- |

(1)

1

Izbrisati po potrebi

Boje za sanitarne žigove

Boje za sanitarne žigove

Uredbom (EZ) br. 1333/2008 propisuju se boje koje se mogu upotrebljavati za sanitarne žigove.

Salmonela

Salmonela

Za trgovinu iz NZ-a u Švedsku i Finsku

Za trgovinu iz NZ-a u Švedsku i Finsku

Na zdravstvenim certifikatima za žive životinje i proizvode životinjskog podrijetla, nabrojane u nastavku, koji se uvoze u Švedsku ili Finsku, obvezna je odgovarajuća potvrda propisana mjerodavnim zakonodavstvom.

| | Za jestiva jaja za prehranu ljudi Novi Zeland certificira u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1688/2005. |
| --- | --- |

Za jestiva jaja za prehranu ljudi Novi Zeland certificira u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1688/2005.

| | Za živu perad za klanje Novi Zeland certificira u skladu s Prilogom A Odluci Vijeća 95/410/EZ. |
| --- | --- |

Za živu perad za klanje Novi Zeland certificira u skladu s Prilogom A Odluci Vijeća 95/410/EZ.

| | Za perad za uzgoj Novi Zeland certificira u skladu s Prilogom II. Odluci Komisije 2003/644/EZ. |
| --- | --- |

Za perad za uzgoj Novi Zeland certificira u skladu s Prilogom II. Odluci Komisije 2003/644/EZ.

| | Za jednodnevne piliće Novi Zeland certificira u skladu s Prilogom III. Odluci Komisije 2003/644/EZ. |
| --- | --- |

Za jednodnevne piliće Novi Zeland certificira u skladu s Prilogom III. Odluci Komisije 2003/644/EZ.

| | Za kokoši nesilice Novi Zeland certificira u skladu s Prilogom II. Odluci Komisije 2004/235/EZ. |
| --- | --- |

Za kokoši nesilice Novi Zeland certificira u skladu s Prilogom II. Odluci Komisije 2004/235/EZ.

| | Za svježe meso obuhvaćeno Uredbom (EZ) br. 1688/2005 dodaje se sljedeća potvrda ‚Na svježem mesu izvršeno je mikrobiološko testiranje na salmonelu uzimanjem uzoraka u objektu iz kojeg ovo meso potječe, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1688/2005.’ |
| --- | --- |

Za svježe meso obuhvaćeno Uredbom (EZ) br. 1688/2005 dodaje se sljedeća potvrda ‚Na svježem mesu izvršeno je mikrobiološko testiranje na salmonelu uzimanjem uzoraka u objektu iz kojeg ovo meso potječe, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1688/2005.’

Salmonidi

Salmonidi

Za trgovinu iz EU-a na NZ

Za trgovinu iz EU-a na NZ

Pošiljka sadržava samo spolno nezrele salmonide bez glava, škrga i utrobe iz rodova Onchorhynchus, Salmo ili Salvelinus.

Onchorhynchus, Salmo ili Salvelinus

Jaja/ikra

Jaja/ikra

Za trgovinu iz EU-a na NZ

Za trgovinu iz EU-a na NZ

Moraju biti obrađeni na način da jaja/ikra ne mogu preživjeti, biti pakirani za prodaju i imati dug rok uporabe.

Toplinski obrađeni sirevi

Toplinski obrađeni sirevi

Za trgovinu iz EU-a na NZ

Za trgovinu iz EU-a na NZ

Toplinski obrađeni sir s udjelom vlage manjim od 39 % i pH vrijednosti manjom od 5,6. Mlijeko upotrijebljeno za proizvodnju tog sira brzo je zagrijano na najmanje 64,5 Celzijevih stupnjeva na 16 sekundi. Sir je 90 dana bio pohranjen na temperaturi koja nije bila niža od 7 Celzijevih stupnjeva.

29.   Uzajamno dogovorene mjere suzbijanja bolesti

Uzajamno dogovorene mjere suzbijanja bolesti

29.A.   Uzajamno dogovoreni statusi bolesti za određene bolesti

Uzajamno dogovoreni statusi bolesti za određene bolesti

Bjesnoća

Bjesnoća

Novi Zeland, UK, Malta, Irska i Švedska priznati su kao slobodni od bjesnoće.

Zarazna anemija kopitara

Zarazna anemija kopitara

Novi Zeland priznat je kao slobodan od ZAK-a.

Bruceloza

Bruceloza

Novi Zeland priznat je kao slobodan od bruceloze goveda B. abortus i bruceloze ovaca i koza B. mellitensis.

B. abortus

B. mellitensis

Q-groznica

Q-groznica

Novi Zeland priznat je kao slobodan od Q-groznice.

BVD Tip II

BVD Tip II

Novi Zeland priznat je kao slobodan od BVD-a tipa II.

Bolest plavog jezika i EHD

Bolest plavog jezika i EHD

Novi Zeland priznat je kao slobodan od bolesti plavog jezika i EHD-a.

EU podnosi NZ-u zahtjev da se prizna kao slobodan od EHD-a

Etinioza

Etinioza

Novi Zeland i EU priznati su kao slobodni od etinioze.

Tropileloza

Tropileloza

Novi Zeland i EU priznati su kao slobodni od tropileloze.

| Br. 29.B. | Uzajamno dogovorene mjere suzbijanja bolesti u slučaju pojave određene bolesti |
| --- | --- |

Br. 29.B.

Uzajamno dogovorene mjere suzbijanja bolesti u slučaju pojave određene bolesti

Službeni zdravstveni certifikati u skladu s odjeljkom 1. točkom (b) Priloga VII. Sporazumu sadržavaju odgovarajuće dodatne potvrde navedene u poglavlju 29. ovog Priloga.

Opća potvrda za sve proizvode:

Opća potvrda za sve proizvode:

Ovdje opisan proizvod držan je odvojeno od svih drugih proizvoda koji nisu ispunili zahtjeve u svim fazama proizvodnje, skladištenja i transporta te su poduzete sve potrebne mjere opreza kako bi se spriječila kontaminacija proizvoda s mogućim izvorom virusa [dodati relevantnu bolest navedenu u stupcu u nastavku]

Posebna potvrda za određene bolesti:

Posebna potvrda za određene bolesti:

Proizvodi iz poglavlja 29. i. do xxx. imaju osim opće potvrde (prethodno navedena) za sve proizvode i odgovarajuće potvrde za niže navedene bolesti:

Proizvod

Bolest

Potvrda o bolesti

Broj *) Neobvezna potvrda – prilaže se uz certifikat samo prema potrebi.

| i. | Mlijeko i mliječni proizvodi:

  8.0 13.0 |
| --- | --- |

i.

Mlijeko i mliječni proizvodi:

8.0 13.0

8.0 13.0

SIŠ

Mlijeko/mliječni proizvodi ovdje opisani koji su:

| | ILI






  1*) | podvrgnuti sterilizaciji do najmanje F03. |
| --- | --- | --- |

ILI

1*)

podvrgnuti sterilizaciji do najmanje F03.

0

| | ILI






  2*) | podvrgnuti postupku s ultraviskom temperaturom (UVT) od 132 °C u trajanju od najmanje 1 sekunde. |
| --- | --- | --- |

ILI

2*)

podvrgnuti postupku s ultraviskom temperaturom (UVT) od 132 °C u trajanju od najmanje 1 sekunde.

| | ILI






  3*) | imali pH vrijednost manju od 7,0 prije nego što su podvrgnuti postupku kratkotrajne pasterizacije na visokoj temperaturi (HTST) od 72 °C na 15 sekundi |
| --- | --- | --- |

ILI

3*)

imali pH vrijednost manju od 7,0 prije nego što su podvrgnuti postupku kratkotrajne pasterizacije na visokoj temperaturi (HTST) od 72 °C na 15 sekundi

| | ILI






  4*) | imali pH vrijednost veću od 7,0 prije nego što su dvaput podvrgnuti postupku kratkotrajne pasterizacije na visokoj temperaturi (HTST) od 72 °C na 15 sekundi |
| --- | --- | --- |

ILI

4*)

imali pH vrijednost veću od 7,0 prije nego što su dvaput podvrgnuti postupku kratkotrajne pasterizacije na visokoj temperaturi (HTST) od 72 °C na 15 sekundi

| | ILI






  5*) | podvrgnuti kratkotrajnoj pasterizaciji na visokoj temperaturi (HTST) u kombinaciji sa snižavanjem pH vrijednosti na manju od 6 jedan sat |
| --- | --- | --- |

ILI

5*)

podvrgnuti kratkotrajnoj pasterizaciji na visokoj temperaturi (HTST) u kombinaciji sa snižavanjem pH vrijednosti na manju od 6 jedan sat

| | ILI






  6*) | podvrgnuti kratkotrajnoj pasterizaciji na visokoj temperaturi (HTST) u kombinaciji s dodatnim zagrijavanjem na 72 °C u kombinaciji s isušivanjem ili istovrijednom potvrđenom i odobrenom procesu sušenja/isušivanja kojim se postiže najmanje istovrijedni toplinski učinak od 72 °C za 15 sekundi. |
| --- | --- | --- |

ILI

6*)

podvrgnuti kratkotrajnoj pasterizaciji na visokoj temperaturi (HTST) u kombinaciji s dodatnim zagrijavanjem na 72 °C u kombinaciji s isušivanjem ili istovrijednom potvrđenom i odobrenom procesu sušenja/isušivanja kojim se postiže najmanje istovrijedni toplinski učinak od 72 °C za 15 sekundi.

| ii. | Meso (uključujući mljeveno meso) i mesni pripravci od papkara, isključujući glavu, noge, unutarnje organe i meso svinja (suidae):

  4.A 4.C 5.A 5.C |
| --- | --- |

ii.

Meso (uključujući mljeveno meso) i mesni pripravci od papkara, isključujući glavu, noge, unutarnje organe i meso svinja (suidae

4.A 4.C 5.A 5.C

4.A 4.C 5.A 5.C

SIŠ

[dodati odgovarajući proizvod] ovdje opisan (isključujući noge, glavu i unutarnje organe):

dodati odgovarajući proizvod

| 1. | dobiven je od životinja koje su podvrgnute ante-mortem i post-mortem pregledu te je utvrđeno da nije bilo nikakvih znakova SIŠ-a; |
| --- | --- |

1.

dobiven je od životinja koje su podvrgnute ante-mortem i post-mortem pregledu te je utvrđeno da nije bilo nikakvih znakova SIŠ-a;

ante-mortem

post-mortem

| 2. | dobiven je od otkoštenih trupova iz kojih su odstranjene iznutrice i glavne limfne žlijezde; |
| --- | --- |

2.

dobiven je od otkoštenih trupova iz kojih su odstranjene iznutrice i glavne limfne žlijezde;

| 3. | podvrgnut je zrenju na temperaturi većoj od +2 °C najmanje 24 sata i dosegao je pH vrijednost nižu od 6 pri ispitivanju provedenom u središtu dugog leđnog mišića nakon zrenja i prije otkoštavanja; |
| --- | --- |

3.

podvrgnut je zrenju na temperaturi većoj od +2 °C najmanje 24 sata i dosegao je pH vrijednost nižu od 6 pri ispitivanju provedenom u središtu dugog leđnog mišića nakon zrenja i prije otkoštavanja;

| 4. | nije dobiven od životinja koje su zaklane ili prerađene u objektu koji se nalazi na određenom zaraženom ili ugroženom području; |
| --- | --- |

4.

nije dobiven od životinja koje su zaklane ili prerađene u objektu koji se nalazi na određenom zaraženom ili ugroženom području;

| 5. | meso koje potječe od životinja iz zaraženih i ugroženih područja podliježe službenom nadzoru te je ono označeno i nadzirano kako bi se osiguralo da je isključeno iz ove pošiljke. |
| --- | --- |

5.

meso koje potječe od životinja iz zaraženih i ugroženih područja podliježe službenom nadzoru te je ono označeno i nadzirano kako bi se osiguralo da je isključeno iz ove pošiljke.

| iii. | Meso (uključujući mljeveno meso) i drugi proizvodi životinjskog podrijetla (uključujući iznutrice) dobiveni od papkara, uključujući svinje (suidae):

  4.A 4.C 5.A 5.C 7.A 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 11.E |
| --- | --- |

iii.

Meso (uključujući mljeveno meso) i drugi proizvodi životinjskog podrijetla (uključujući iznutrice) dobiveni od papkara, uključujući svinje (suidae

4.A 4.C 5.A 5.C 7.A 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 11.E

4.A 4.C 5.A 5.C 7.A 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 11.E

SIŠ

[dodati odgovarajući proizvod] ovdje opisan:

dodati odgovarajući proizvod

| I) | dobiven je od životinja koje su podvrgnute ante-mortem i post-mortem pregledu te je utvrđeno da nije bilo nikakvih znakova SIŠ-a;
  I
  ILI |
| --- | --- |

I)

dobiven je od životinja koje su podvrgnute ante-mortem i post-mortem pregledu te je utvrđeno da nije bilo nikakvih znakova SIŠ-a;

ante-mortem

post-mortem

I

ILI

| 2*) | dobiven je od životinja zaklanih 21 dan prije procijenjenog datuma najranije zaraze na području; i nije dobiven od životinja koje su zaklane ili prerađene u objektu koji se nalazi na određenom zaraženom ili ugroženom području.
  ILI |
| --- | --- |

2*)

dobiven je od životinja zaklanih 21 dan prije procijenjenog datuma najranije zaraze na području; i nije dobiven od životinja koje su zaklane ili prerađene u objektu koji se nalazi na određenom zaraženom ili ugroženom području.

ILI

| 3*) | dobiven je od životinja koje su bile na gospodarstvu najmanje 21 dan i bile su označene tako da se može utvrditi gospodarstvo s kojeg potječu, ali nije dobiven od životinja koje su bile na gospodarstvima unutar zaraženog ili ugroženog područja i proizvod je jasno označen te se zadržava pod službenim nadzorom najmanje 7 dana i nije pušten u opticaj sve dok se na kraju razdoblja zadržavanja službeno ne isključi svaka sumnja na infekciju virusom slinavke i šapa na gospodarstvu podrijetla;
  I |
| --- | --- |

3*)

dobiven je od životinja koje su bile na gospodarstvu najmanje 21 dan i bile su označene tako da se može utvrditi gospodarstvo s kojeg potječu, ali nije dobiven od životinja koje su bile na gospodarstvima unutar zaraženog ili ugroženog područja i proizvod je jasno označen te se zadržava pod službenim nadzorom najmanje 7 dana i nije pušten u opticaj sve dok se na kraju razdoblja zadržavanja službeno ne isključi svaka sumnja na infekciju virusom slinavke i šapa na gospodarstvu podrijetla;

I

| 4. | Meso koje potječe od životinja unutar zaraženih i ugroženih područja podliježe službenom nadzoru te je ono označeno i nadzirano kako bi se osiguralo da je isključeno iz ove pošiljke. |
| --- | --- |

4.

Meso koje potječe od životinja unutar zaraženih i ugroženih područja podliježe službenom nadzoru te je ono označeno i nadzirano kako bi se osiguralo da je isključeno iz ove pošiljke.

| iv. | Meso i mesni pripravci od peradi (uključujući pure):

  4.B 4.C 5.B 5.C |
| --- | --- |

iv.

Meso i mesni pripravci od peradi (uključujući pure):

4.B 4.C 5.B 5.C

4.B 4.C 5.B 5.C

VPIPPOP –

Podliježe obvezi prijavljivanja u skladu s kriterijima Kodeksa OIE-a o zdravlju kopnenih životinja

[dodati odgovarajući proizvod] ovdje opisan dobiven je od životinja koje:

dodati odgovarajući proizvod

| | ILI






  1*) | potječu s gospodarstva koje se nalazi izvan zaraženog ili ugroženog područja; i svo meso koje potječe od životinja unutar zaraženih i ugroženih područja podliježe službenom nadzoru te je ono označeno i nadzirano kako bi se osiguralo da je isključeno iz ove pošiljke. |
| --- | --- | --- |

ILI

1*)

potječu s gospodarstva koje se nalazi izvan zaraženog ili ugroženog područja; i svo meso koje potječe od životinja unutar zaraženih i ugroženih područja podliježe službenom nadzoru te je ono označeno i nadzirano kako bi se osiguralo da je isključeno iz ove pošiljke.

| | ILI






  2*) | potječu s gospodarstva unutar ugroženog, ali izvan zaraženog područja, i koje su podvrgnute testiranju za otkrivanje virusa i/ili serološkim testiranjima za osiguranje 95 % vjerojatnosti otkrivanja pet postotne raširenosti zaraze VPIPPOP-om najviše 7 dana prije klanja, s negativnim rezultatima; i zaklane su u određenom objektu u kojem perad zaražena VPIPPOP-om nije prerađivana od zadnjeg čišćenja i dezinfekcije i koje su podvrgnute ante-mortem i post-mortem pregledu te je utvrđeno da nije bilo nikakvih znakova VPIPPP-a; i svo meso koje potječe od životinja unutar zaraženog područja podliježe službenom nadzoru te je ono označeno i nadzirano kako bi se osiguralo da je isključeno iz ove pošiljke. |
| --- | --- | --- |

ILI

2*)

potječu s gospodarstva unutar ugroženog, ali izvan zaraženog područja, i koje su podvrgnute testiranju za otkrivanje virusa i/ili serološkim testiranjima za osiguranje 95 % vjerojatnosti otkrivanja pet postotne raširenosti zaraze VPIPPOP-om najviše 7 dana prije klanja, s negativnim rezultatima; i zaklane su u određenom objektu u kojem perad zaražena VPIPPOP-om nije prerađivana od zadnjeg čišćenja i dezinfekcije i koje su podvrgnute ante-mortem i post-mortem pregledu te je utvrđeno da nije bilo nikakvih znakova VPIPPP-a; i svo meso koje potječe od životinja unutar zaraženog područja podliježe službenom nadzoru te je ono označeno i nadzirano kako bi se osiguralo da je isključeno iz ove pošiljke.

ante-mortem

post-mortem

| | ILI






  3*) | su prerađene najmanje 21 dan prije procijenjenog datuma najranije zaraze. |
| --- | --- | --- |

ILI

3*)

su prerađene najmanje 21 dan prije procijenjenog datuma najranije zaraze.

| v. | Meso i mesni pripravci od peradi (uključujući pure):

  4.B 4.C 5.B 5.C |
| --- | --- |

v.

Meso i mesni pripravci od peradi (uključujući pure):

4.B 4.C 5.B 5.C

4.B 4.C 5.B 5.C

NPIPPOP

Podliježe obvezi prijavljivanja u skladu s kriterijima Kodeksa OIE-a o zdravlju kopnenih životinja

[dodati odgovarajući proizvod] ovdje opisan dobiven je od životinja koje:

dodati odgovarajući proizvod

| 1. | potječu s gospodarstva na kojem posljednjih 21 dan nije bilo dokaza o NPIPPOP-u; |
| --- | --- |

1.

potječu s gospodarstva na kojem posljednjih 21 dan nije bilo dokaza o NPIPPOP-u;

| 2. | su zaklane u odobrenom objektu u kojem meso peradi zaraženo NPIPPOP-om nije prerađivano od zadnjeg čišćenja i dezinfekcije; |
| --- | --- |

2.

su zaklane u odobrenom objektu u kojem meso peradi zaraženo NPIPPOP-om nije prerađivano od zadnjeg čišćenja i dezinfekcije;

| 3. | su podvrgnute ante-mortem i post-mortem pregledu te je utvrđeno da nije bilo nikakvih znakova NPIPPOP-a; |
| --- | --- |

3.

su podvrgnute ante-mortem i post-mortem pregledu te je utvrđeno da nije bilo nikakvih znakova NPIPPOP-a;

ante-mortem

post-mortem

| vi. | Meso i mesni pripravci od peradi (uključujući pure):

  4.B 4.C 5.B 5.C |
| --- | --- |

vi.

Meso i mesni pripravci od peradi (uključujući pure):

4.B 4.C 5.B 5.C

4.B 4.C 5.B 5.C

NB

[dodati odgovarajući proizvod] ovdje opisan dobiven je od životinja:

dodati odgovarajući proizvod

| 1. | s gospodarstava slobodnih od NB-a i koja se ne nalaze na području zaraženom NB-om ili ugroženom od NB-a;
  I
  ILI |
| --- | --- |

1.

s gospodarstava slobodnih od NB-a i koja se ne nalaze na području zaraženom NB-om ili ugroženom od NB-a;

I

ILI

| 2*) | koje nisu cijepljene protiv NB-a;
  ILI |
| --- | --- |

2*)

koje nisu cijepljene protiv NB-a;

ILI

| 3*) | koje su cijepljene protiv NB-a cjepivom u skladu sa standardima iz Odluke Komisije 93/152/EEZ (na certifikatu se navode i vrsta cjepiva i datum cijepljenja).
  I |
| --- | --- |

3*)

koje su cijepljene protiv NB-a cjepivom u skladu sa standardima iz Odluke Komisije 93/152/EEZ (na certifikatu se navode i vrsta cjepiva i datum cijepljenja).

I

| 4. | Životinje na dan otpreme u klaonicu nisu pokazivale kliničke znakove NB-a i bile su nadalje podvrgnute ante mortem i post mortem pregledu te nisu pokazale nikakve kliničke znakove NB-a; zaklane su u odobrenom objektu koji podliježe redovitim inspekcijama koje provodi nadležno veterinarsko tijelo i u kojem perad zaražena NB-om nije prerađivana od zadnjeg čišćenja i dezinfekcije. |
| --- | --- |

4.

Životinje na dan otpreme u klaonicu nisu pokazivale kliničke znakove NB-a i bile su nadalje podvrgnute ante mortem i post mortem pregledu te nisu pokazale nikakve kliničke znakove NB-a; zaklane su u odobrenom objektu koji podliježe redovitim inspekcijama koje provodi nadležno veterinarsko tijelo i u kojem perad zaražena NB-om nije prerađivana od zadnjeg čišćenja i dezinfekcije.

ante mortem

post mortem

| vii. | Mesni proizvodi i drugi prerađeni proizvodi dobiveni od papkara, uključujući svinje (suidae) i perad (uključujući pure):

  6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

vii.

Mesni proizvodi i drugi prerađeni proizvodi dobiveni od papkara, uključujući svinje (suidae

6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

SIŠ, KSK, VBS, ASK, GK, NB, NPIPPOP, VPIPPOP, KMP

[dodati odgovarajući proizvod] ovdje opisan toplinski je obrađen u u hermetički zatvorenom spremniku uz vrijednost F0 3,00 ili više.

dodati odgovarajući proizvod

| viii. | Mesni proizvodi i drugi prerađeni proizvodi dobiveni od papkara, uključujući svinje (suidae) i perad (uključujući pure):

  6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

viii.

Mesni proizvodi i drugi prerađeni proizvodi dobiveni od papkara, uključujući svinje (suidae

6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

SIŠ, KSK, VBS, GK, NB, NPIPPOP, VPIPPOP, KMP

| | ILI






  1*) | [dodati odgovarajući proizvod] ovdje opisan toplinski je obrađen na temperaturi od najmanje 70 °C u čitavom proizvodu. |
| --- | --- | --- |

ILI

1*)

[dodati odgovarajući proizvod] ovdje opisan toplinski je obrađen na temperaturi od najmanje 70 °C u čitavom proizvodu.

dodati odgovarajući proizvod

| | ILI






  2*) | [dodati odgovarajući proizvod] ovdje opisan toplinski je obrađen na temperaturi od 70 °C najmanje 30 minuta ili podvrgnut istovrijednom potvrđenom i odobrenom toplinskom procesu. |
| --- | --- | --- |

ILI

2*)

[dodati odgovarajući proizvod] ovdje opisan toplinski je obrađen na temperaturi od 70 °C najmanje 30 minuta ili podvrgnut istovrijednom potvrđenom i odobrenom toplinskom procesu.

dodati odgovarajući proizvod

| ix. | Mesni proizvodi i drugi prerađeni proizvodi dobiveni od papkara, uključujući svinje (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

ix.

Mesni proizvodi i drugi prerađeni proizvodi dobiveni od papkara, uključujući svinje (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

SIŠ, KSK, VBS, ASK, GK, KMP

[dodati odgovarajući proizvod] ovdje opisan toplinski je obrađen u u hermetički zatvorenom spremniku na najmanje 60 °C za najmanje 4 sata tijekom kojih je temperatura u središtu dosegla najmanje 70 °C za 30 minuta.

dodati odgovarajući proizvod

| x. | Mesni proizvodi i drugi prerađeni proizvodi dobiveni od svinja (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

x.

Mesni proizvodi i drugi prerađeni proizvodi dobiveni od svinja (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

ASK

[dodati odgovarajući proizvod] ovdje opisan toplinski je obrađen na temperaturi od najmanje 80 °C u čitavom proizvodu.

dodati odgovarajući proizvod

| xi. | Mesni proizvodi i drugi prerađeni proizvodi (otkošteni) dobiveni od papkara, uključujući svinje (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

xi.

Mesni proizvodi i drugi prerađeni proizvodi (otkošteni) dobiveni od papkara, uključujući svinje (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

SIŠ, KSK, VBS, ASK, GK,

[dodati odgovarajući proizvod] ovdje opisan otkošten je i podvrgnut prirodnim procesima fermentacije i zrenja u trajanju od najmanje devet mjeseci iz kojih proizlaze sljedeća obilježja: Aw vrijednost najviše 0,93 ili pH vrijednost najviše 6,0.

dodati odgovarajući proizvod

| xii. | Mesni proizvodi i drugi prerađeni proizvodi (uključujući s kostima) dobiveni od papkara, uključujući svinje (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

xii.

Mesni proizvodi i drugi prerađeni proizvodi (uključujući s kostima) dobiveni od papkara, uključujući svinje (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

SIŠ, KSK, VBS

[dodati odgovarajući proizvod] ovdje opisan, koji može sadržavati kosti, podvrgnut je prirodnim procesima fermentacije i zrenja u trajanju od najmanje devet mjeseci iz kojih proizlaze sljedeća obilježja: Aw vrijednost najviše 0,93 ili pH vrijednost najviše 6,0.

dodati odgovarajući proizvod

| xiii. | Mesni proizvodi i drugi prerađeni proizvodi dobiveni od papkara, uključujući svinje (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

xiii.

Mesni proizvodi i drugi prerađeni proizvodi dobiveni od papkara, uključujući svinje (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

SIŠ, KMP

[dodati odgovarajući proizvod] ovdje opisan toplinski je obrađen kako bi se u središtu dosegla temperatura od najmanje 65 °C u vremenu potrebnom da se dostigne vrijednost pasterizacije (pv) jednaka ili veća od 40.

dodati odgovarajući proizvod

| xiv. | Mesni proizvodi i drugi prerađeni proizvodi dobiveni od svinja (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

xiv.

Mesni proizvodi i drugi prerađeni proizvodi dobiveni od svinja (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

KSK

[dodati odgovarajući proizvod] ovdje opisan jest svinjsko meso obrađeno postupkom suhog soljenja1 i;

dodati odgovarajući proizvod

1

| | ILI






  1*) | Pršut s kosti talijanskog tipa salamuren solju i sušen najmanje 313 dana1; |
| --- | --- | --- |

ILI

1*)

Pršut s kosti talijanskog tipa salamuren solju i sušen najmanje 313 dana1;

1

| | ILI






  2*) | Pršut s kosti španjolskog tipa, iberijska plećka, salamurena solju i sušena najmanje 252 dana1; |
| --- | --- | --- |

ILI

2*)

Pršut s kosti španjolskog tipa, iberijska plećka, salamurena solju i sušena najmanje 252 dana1;

1

| | ILI






  3*) | Pršut s kosti španjolskog tipa, iberijski leđni mišić, salamuren solju i sušen najmanje 126 dana1; |
| --- | --- | --- |

ILI

3*)

Pršut s kosti španjolskog tipa, iberijski leđni mišić, salamuren solju i sušen najmanje 126 dana1;

1

| | ILI






  4*) | Pršut s kosti španjolskog tipa, šunka Serrano, salamurena solju i sušena najmanje 140 dana1; |
| --- | --- | --- |

ILI

4*)

Pršut s kosti španjolskog tipa, šunka Serrano, salamurena solju i sušena najmanje 140 dana1;

1

Napomena 1: U vrijeme objave na temelju uvjeta uvoza za svinjsko meso na Novi Zeland dopušteno je vrijeme salamurenja koje premašuje minimalno vrijeme za KSK.

1

| xv. | Mesni proizvodi i drugi prerađeni proizvodi dobiveni od svinja (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

xv.

Mesni proizvodi i drugi prerađeni proizvodi dobiveni od svinja (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

ASK

[dodati odgovarajući proizvod] ovdje opisan podvrgnut je postupku koji uključuje prirodnu fermentaciju i zrenje najmanje 190 dana za šunku i 140 dana za leđne mišiće.

dodati odgovarajući proizvod

| xvi. | Životinjska crijeva dobivena od preživača:

  7.A 12.0 |
| --- | --- |

xvi.

Životinjska crijeva dobivena od preživača:

7.A 12.0

7.A 12.0

SIŠ

Ovdje opisana životinjska crijeva očišćena su, sastrugana i soljena natrijevim kloridom 30 dana ili bijeljena ili sušena nakon struganja i nakon postupka zaštićena od ponovne kontaminacije.

| xvii. | Prerađene (toplinski) životinjske bjelančevine, salo, mast i hrana za kućne ljubimce dobiveni od papkara i peradi (uključujući pure):

  15.0 17.0 21.0 |
| --- | --- |

xvii.

Prerađene (toplinski) životinjske bjelančevine, salo, mast i hrana za kućne ljubimce dobiveni od papkara i peradi (uključujući pure):

15.0 17.0 21.0

15.0 17.0 21.0

SIŠ, VBS, GK, KMP, ASK, NB, BKK

[dodati odgovarajući proizvod] ovdje opisan toplinski je obrađen u skladu s minimalnim regulatornim standardima na najmanje 90 Celzijevih stupnjeva 10 minuta u čitavom proizvodu.

dodati odgovarajući proizvod

| xviii. | Vuna i vlakna preživača:

  20.0 |
| --- | --- |

xviii.

Vuna i vlakna preživača:

20.0

20.0

SIŠ, GK

| | ILI






  1*) | [dodati odgovarajući proizvod] ovdje opisan čuvan je 4 tjedna na 18 °C ili 4 mjeseca na 4 °C ili 8 dana na 37 °C |
| --- | --- | --- |

ILI

1*)

[dodati odgovarajući proizvod] ovdje opisan čuvan je 4 tjedna na 18 °C ili 4 mjeseca na 4 °C ili 8 dana na 37 °C

dodati odgovarajući proizvod

| | ILI






  2*) | [dodati odgovarajući proizvod] ovdje opisan podvrgnut je industrijskom čišćenju umakanjem u deterdžent topiv u vodi na 60 – 70 °C. |
| --- | --- | --- |

ILI

2*)

[dodati odgovarajući proizvod] ovdje opisan podvrgnut je industrijskom čišćenju umakanjem u deterdžent topiv u vodi na 60 – 70 °C.

dodati odgovarajući proizvod

| | ILI






  3*) | Neprerađeni [dodati odgovarajući proizvod] očišćen je, osušen i sigurno zatvoren u pakiranju u skladu sa zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1069/2009 |
| --- | --- | --- |

ILI

3*)

Neprerađeni [dodati odgovarajući proizvod] očišćen je, osušen i sigurno zatvoren u pakiranju u skladu sa zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1069/2009

dodati odgovarajući proizvod

| xix. | Obrađena koža:

  19 |
| --- | --- |

xix.

Obrađena koža:

19

19

SIŠ, GK

Ovdje opisana koža soljena je 7 dana u morskoj soli koja sadržava najmanje 2 % natrijevog karbonata.

| xx. | Obrađena koža:

  19 |
| --- | --- |

xx.

Obrađena koža:

19

19

SIŠ

| | ILI






  1*) | Ovdje opisana koža suho je ili vlažno soljena 14 dana prije otpreme, a otpremljena je morem. |
| --- | --- | --- |

ILI

1*)

Ovdje opisana koža suho je ili vlažno soljena 14 dana prije otpreme, a otpremljena je morem.

| | ILI






  2*) | Ovdje opisana koža sušena je 42 dana na temperaturi od najmanje 20 °C. |
| --- | --- | --- |

ILI

2*)

Ovdje opisana koža sušena je 42 dana na temperaturi od najmanje 20 °C.

| xxii. | Potpuno obrađena koža (wet blue, piklana, lužena ili koža podvrgnuta postupku štavljenja):

  19 |
| --- | --- |

xxii.

Potpuno obrađena koža (wet blue

19

19

SIŠ, GK

Potpuno obrađenom kožom može se trgovati bez ograničenja, pod uvjetom da su ti proizvodi bili podvrgnuti uobičajenim kemijskim i mehaničkim procesima koji se upotrebljavaju u industriji štavljenja kože.

Sljedeća potvrda može se upotrijebiti kako bi se olakšala trgovina:

Opisana potpuno obrađena koža podvrgnuta je uobičajenim kemijskim i mehaničkim procesima koji se upotrebljavaju u industriji štavljenja kože.

| xxiii. | Sjeme goveda

  1 |
| --- | --- |

xxiii.

Sjeme goveda

1

1

SIŠ

Ovdje opisano sjeme:

| | ILI






  1*) | potječe od životinja davatelja koje su držane u centrima za sakupljanje sjemena u koje posljednjih 30 dana prije sakupljanja nije pristigla ni jedna nova životinja te nije zabilježen SIŠ u krugu od 10 kilometara 30 dana prije i poslije sakupljanja i koje na dan sakupljanja nisu pokazivale nikakve kliničke znakove SIŠ-a, nisu bile cijepljene protiv SIŠ-a i bile su podvrgnute, najmanje 21 dan nakon sakupljanja sjemena, testiranju na protutijela na virus SIŠ-a, s negativnim rezultatom, te ni druge životinje koje se nalaze u centru za sakupljanje sjemena nisu cijepljene protiv SIŠ-a. Nadalje, sjeme je sakupljeno u centru za sakupljanje sjemena koje se ne nalazi na zaraženom ili ugroženom području, a sjeme koje je sakupljeno na zaraženom i ugroženom području jasno je označeno i zadržano pod službenim nadzorom; sakupljeno sjeme bilo je dodatno obrađeno i skladišteno u skladu s odredbama poglavlja 4.5. ili poglavlja 4.6. Kodeksa OIE-a o zdravlju kopnenih životinja te je dalje skladišteno u državi podrijetla najmanje jedan mjesec nakon sakupljanja i u tom razdoblju ni jedna životinja u objektu u kojem su držane životinje davatelji nije pokazala nikakve znakove SIŠ-a. |
| --- | --- | --- |

ILI

1*)

potječe od životinja davatelja koje su držane u centrima za sakupljanje sjemena u koje posljednjih 30 dana prije sakupljanja nije pristigla ni jedna nova životinja te nije zabilježen SIŠ u krugu od 10 kilometara 30 dana prije i poslije sakupljanja i koje na dan sakupljanja nisu pokazivale nikakve kliničke znakove SIŠ-a, nisu bile cijepljene protiv SIŠ-a i bile su podvrgnute, najmanje 21 dan nakon sakupljanja sjemena, testiranju na protutijela na virus SIŠ-a, s negativnim rezultatom, te ni druge životinje koje se nalaze u centru za sakupljanje sjemena nisu cijepljene protiv SIŠ-a. Nadalje, sjeme je sakupljeno u centru za sakupljanje sjemena koje se ne nalazi na zaraženom ili ugroženom području, a sjeme koje je sakupljeno na zaraženom i ugroženom području jasno je označeno i zadržano pod službenim nadzorom; sakupljeno sjeme bilo je dodatno obrađeno i skladišteno u skladu s odredbama poglavlja 4.5. ili poglavlja 4.6. Kodeksa OIE-a o zdravlju kopnenih životinja te je dalje skladišteno u državi podrijetla najmanje jedan mjesec nakon sakupljanja i u tom razdoblju ni jedna životinja u objektu u kojem su držane životinje davatelji nije pokazala nikakve znakove SIŠ-a.

| | ILI






  2*) | sakupljeno je i uskladišteno smrznuto najmanje 21 dan prije procijenjenog datuma najranije zaraze virusom slinavke i šapa na gospodarstvu na zaraženom i ugroženom području; svo sjeme sakupljeno nakon datuma najranije zaraze skladišteno je odvojeno i pušteno tek nakon što su sve mjere koje se odnose na izbijanje SIŠ-a ukinute; sve životinje koje se nalaze u centru za sakupljanje sjemena podvrgnute su kliničkom ispitivanju, a uzeti uzorci serološkom testiranju kako bi se dokazala odsutnost zaraze u dotičnom centru; životinje davatelji podvrgnute su serološkom testiranju za otkrivanje protutijela na virus SIŠ-a, s negativnim rezultatom, u uzorku koji je uzet barem 28 dana nakon sakupljanja sjemena. |
| --- | --- | --- |

ILI

2*)

sakupljeno je i uskladišteno smrznuto najmanje 21 dan prije procijenjenog datuma najranije zaraze virusom slinavke i šapa na gospodarstvu na zaraženom i ugroženom području; svo sjeme sakupljeno nakon datuma najranije zaraze skladišteno je odvojeno i pušteno tek nakon što su sve mjere koje se odnose na izbijanje SIŠ-a ukinute; sve životinje koje se nalaze u centru za sakupljanje sjemena podvrgnute su kliničkom ispitivanju, a uzeti uzorci serološkom testiranju kako bi se dokazala odsutnost zaraze u dotičnom centru; životinje davatelji podvrgnute su serološkom testiranju za otkrivanje protutijela na virus SIŠ-a, s negativnim rezultatom, u uzorku koji je uzet barem 28 dana nakon sakupljanja sjemena.

| xxiv. | Sjeme goveda:

  1 |
| --- | --- |

xxiv.

Sjeme goveda:

1

1

BPJ

Ovdje opisano sjeme potječe od životinja davatelja koje su:

| | ILI
  držane u objektu zaštićenom od vektora najmanje 60 dana prije početka i za vrijeme sakupljanja sjemena; |
| --- | --- |

ILI

držane u objektu zaštićenom od vektora najmanje 60 dana prije početka i za vrijeme sakupljanja sjemena;

| | ILI
  bile podvrgnute serološkom testiranju za otkrivanje protutijela na skupinu virusa BPJ-a u skladu s Priručnikom OIE-a o dijagnostičkim testovima i cjepivima za kopnene životinje, s negativnim rezultatima, najmanje svakih 60 dana tijekom razdoblja sakupljanja i između 21 i 60 dana nakon završetka sakupljanja za pošiljku koju treba izvesti; |
| --- | --- |

ILI

bile podvrgnute serološkom testiranju za otkrivanje protutijela na skupinu virusa BPJ-a u skladu s Priručnikom OIE-a o dijagnostičkim testovima i cjepivima za kopnene životinje, s negativnim rezultatima, najmanje svakih 60 dana tijekom razdoblja sakupljanja i između 21 i 60 dana nakon završetka sakupljanja za pošiljku koju treba izvesti;

| | ILI
  bile podvrgnute testu identifikacije uzročnika u skladu s Priručnikom OIE-a o dijagnostičkim testovima i cjepivima za kopnene životinje na uzorcima krvi uzetima na početku i na kraju sakupljanja i najmanje svakih 7 dana (test izolacije virusa) ili najmanje svakih 28 dana (za PCR test) tijekom sakupljanja sjemena za pošiljku koju treba izvesti, s negativnim rezultatima: |
| --- | --- |

ILI

bile podvrgnute testu identifikacije uzročnika u skladu s Priručnikom OIE-a o dijagnostičkim testovima i cjepivima za kopnene životinje na uzorcima krvi uzetima na početku i na kraju sakupljanja i najmanje svakih 7 dana (test izolacije virusa) ili najmanje svakih 28 dana (za PCR test) tijekom sakupljanja sjemena za pošiljku koju treba izvesti, s negativnim rezultatima:

| | ILI
  Centar za sakupljanje sjemena ne nalazi se unutar zaraženog (ograničenog) područja. Sjeme iz zaraženih (ograničenih) područja jasno je označeno i zadržano pod službenim nadzorom. |
| --- | --- |

ILI

Centar za sakupljanje sjemena ne nalazi se unutar zaraženog (ograničenog) područja. Sjeme iz zaraženih (ograničenih) područja jasno je označeno i zadržano pod službenim nadzorom.

| | I
  Sjeme je sakupljeno, obrađeno i uskladišteno u skladu sa standardima OIE-a. |
| --- | --- |

I

Sjeme je sakupljeno, obrađeno i uskladišteno u skladu sa standardima OIE-a.

| xxv. | Sjeme goveda:

  1 |
| --- | --- |

xxv.

Sjeme goveda:

1

1

BKK

Ovdje opisano sjeme potječe od životinja davatelja:

koje nisu pokazivale kliničke znakove BKK-a na dan sakupljanja sjemena ni sljedećih 28 dana; koje su u zemlji izvoznici držane 28 dana prije sakupljanja u centru za sakupljanje sjemena u kojem tijekom tog razdoblja nije službeno zabilježen ni jedan slučaj BKK-a te se centar ne nalazi u tampon-zoni ili području zaraženom BKK-om i sjeme iz tampon-zone jasno je označeno i pod nadzorom.

| xxvi. | Goveđi zameci nastali in vivo (osim zametaka dobivenih prodiranjem kroz ovojnicu zona pellucida jajne stanice):

  2 |
| --- | --- |

xxvi.

Goveđi zameci nastali in vivo

zona pellucida

2

2

SIŠ

Ovdje opisani zameci nastali in vivo dobiveni su od životinja davatelja koje:

in vivo

| | u vrijeme sakupljanja nisu pokazivale kliničke znakove SIŠ-a; čiji su zameci začeti umjetnim osjemenjivanjem uporabom sjemena sakupljenog, obrađenog i uskladištenog u centrima za sakupljanje sjemena koje je odobrilo nadležno tijelo u skladu sa standardima OIE-a. Osim toga, zameci su sakupljeni, obrađeni i uskladišteni u skladu sa standardima koje je utvrdilo nadležno tijelo;
  I |
| --- | --- |

u vrijeme sakupljanja nisu pokazivale kliničke znakove SIŠ-a; čiji su zameci začeti umjetnim osjemenjivanjem uporabom sjemena sakupljenog, obrađenog i uskladištenog u centrima za sakupljanje sjemena koje je odobrilo nadležno tijelo u skladu sa standardima OIE-a. Osim toga, zameci su sakupljeni, obrađeni i uskladišteni u skladu sa standardima koje je utvrdilo nadležno tijelo;

I

| | Životinje davatelji čiji su zameci sakupljeni potječu iz stada koja se nisu nalazila unutar zaraženog ili ugroženog područja. Zameci sakupljeni unutar zaraženih i ugroženih područja jasno su označeni i zadržani pod službenim nadzorom. |
| --- | --- |

Životinje davatelji čiji su zameci sakupljeni potječu iz stada koja se nisu nalazila unutar zaraženog ili ugroženog područja. Zameci sakupljeni unutar zaraženih i ugroženih područja jasno su označeni i zadržani pod službenim nadzorom.

| xxvii. | Goveđi zameci nastali in vivo (osim zametaka dobivenih prodiranjem kroz ovojnicu zona pellucida jajne stanice):

  2 |
| --- | --- |

xxvii.

Goveđi zameci nastali in vivo

zona pellucida

2

2

BPJ

Ovdje opisani zameci nastali in vivo dobiveni su od životinja davatelja koje:

in vivo

| | nisu pokazivale kliničke znakove BPJ-a i čiji su zameci začeti umjetnim osjemenjivanjem uporabom sjemena sakupljenog, obrađenog i uskladištenog u centrima za sakupljanje sjemena koje je odobrilo nadležno tijelo u skladu sa standardima OIE-a.
  I |
| --- | --- |

nisu pokazivale kliničke znakove BPJ-a i čiji su zameci začeti umjetnim osjemenjivanjem uporabom sjemena sakupljenog, obrađenog i uskladištenog u centrima za sakupljanje sjemena koje je odobrilo nadležno tijelo u skladu sa standardima OIE-a.

I

| | Zameci su sakupljeni, obrađeni i uskladišteni u skladu sa standardima koje je utvrdilo nadležno tijelo. |
| --- | --- |

Zameci su sakupljeni, obrađeni i uskladišteni u skladu sa standardima koje je utvrdilo nadležno tijelo.

| xxviii. | Goveđi zameci nastali in vivo (osim zametaka dobivenih prodiranjem kroz ovojnicu zona pellucida jajne stanice):

  2 |
| --- | --- |

xxviii.

Goveđi zameci nastali in vivo

zona pellucida

2

2

VS

Ovdje opisani zameci nastali in vivo dobiveni su od životinja davatelja koje su:

in vivo

21 dan prije i za vrijeme sakupljanja držane u objektu u kojem tijekom tog razdoblja nije zabilježen ni jedan slučaj VS-a i koje su u roku od 21 dana prije sakupljanja zametaka podvrgnute dijagnostičkom testu na VS s negativnim rezultatom. Nadalje, zameci su sakupljeni, obrađeni i uskladišteni u skladu s objavljenim standardima OIE-a; i objekt se ne nalazi unutar zaraženog ili ugroženog područja. Zameci sakupljeni unutar zaraženih i ugroženih područja jasno su označeni i zadržani pod službenim nadzorom.

| xxix. | Goveđi zameci nastali in vivo (osim zametaka dobivenih prodiranjem kroz ovojnicu zona pellucida jajne stanice):

  2 |
| --- | --- |

xxix.

Goveđi zameci nastali in vivo

zona pellucida

2

2

ZPG

Ovdje opisani zameci nastali in vivo dobiveni su od životinja davatelja koje:

in vivo

| | ILI






  1*) | nisu cijepljene protiv ZPG-a i bile su u dva navrata podvrgnute testu reakcije vezanja komplementa za ZPG s negativnim rezultatom u razmaku od najmanje 21 dana i najviše 30 dana između svakog testa, pri čemu je drugi test obavljen u roku od 14 dana prije sakupljanja; su bile izolirane od drugih domaćih kopitara vrste Bovidae od dana prvog testa reakcije vezanja komplementa do sakupljanja; |
| --- | --- | --- |

ILI

1*)

nisu cijepljene protiv ZPG-a i bile su u dva navrata podvrgnute testu reakcije vezanja komplementa za ZPG s negativnim rezultatom u razmaku od najmanje 21 dana i najviše 30 dana između svakog testa, pri čemu je drugi test obavljen u roku od 14 dana prije sakupljanja; su bile izolirane od drugih domaćih kopitara vrste Bovidae od dana prvog testa reakcije vezanja komplementa do sakupljanja;

Bovidae

| | ILI






  2*) | su bile cijepljene cjepivom koje je u skladu sa standardima opisanima u Priručniku OIE-a za dijagnostičke testove i cjepiva za kopnene životinje najviše 4 mjeseca prije sakupljanja; |
| --- | --- | --- |

ILI

2*)

su bile cijepljene cjepivom koje je u skladu sa standardima opisanima u Priručniku OIE-a za dijagnostičke testove i cjepiva za kopnene životinje najviše 4 mjeseca prije sakupljanja;

| | I
  na dan sakupljanja zametaka nisu pokazivale kliničke znakove ZPG-a; od rođenja ili posljednjih 6 mjeseci držane su u stadima u kojima tijekom tog razdoblja nije zabilježen CBPP i stada se nisu nalazila na području zaraženom ZPG-om; zameci su sakupljeni, obrađeni i uskladišteni u skladu sa standardima koje je utvrdilo nadležno tijelo. |
| --- | --- |

I

na dan sakupljanja zametaka nisu pokazivale kliničke znakove ZPG-a; od rođenja ili posljednjih 6 mjeseci držane su u stadima u kojima tijekom tog razdoblja nije zabilježen CBPP i stada se nisu nalazila na području zaraženom ZPG-om; zameci su sakupljeni, obrađeni i uskladišteni u skladu sa standardima koje je utvrdilo nadležno tijelo.

| xxx. | Jaja za valenje peradi

  2 |
| --- | --- |

xxx.

Jaja za valenje peradi

2

2

NPIPPOP

VPIPPOP

Podliježe obvezi prijavljivanja u skladu s kriterijima Kodeksa OIE-a o zdravlju kopnenih životinja Influenca ptica (podliježe obvezi prijavljivanja OIE-u)

Newcastelska bolest

Za trgovinu iz EU-a na NZ:

Za trgovinu iz EU-a na NZ:

Ovdje opisana jaja za valenje peradi potječu iz izvornih jata i valionica unutar kompartmenta koje je odobrilo Ministarstvo primarnih industrija i koji su slobodni od influence ptica [i/ili] Newcastelske bolesti koja podliježe obvezi prijavljivanja [izbrisati po potrebi]

izbrisati po potrebi

| xxxi. | Žive pčele/bumbari:

  3 |
| --- | --- |

xxxi.

Žive pčele/bumbari:

3

3

Etinioza

(Aethina tumida)

Aethina tumida

Za trgovinu iz NZ-a u EU:

Za trgovinu iz NZ-a u EU:

| (a) | pčelinje zajednice dolaze s područja u krugu polumjera od najmanje 100 km koje nije pod ograničenjem zbog navodne ili potvrđene pojave etinioze (Atheina tumida) i gdje nije bilo tih infestacija; |
| --- | --- |

(a)

pčelinje zajednice dolaze s područja u krugu polumjera od najmanje 100 km koje nije pod ograničenjem zbog navodne ili potvrđene pojave etinioze (Atheina tumida) i gdje nije bilo tih infestacija;

Atheina tumida

| (b) | pčele/bumbari (1) kao i njihove ambalaže vizualno su pregledani radi otkrivanja prisutnosti etinioze (Aethina tumida) ili njezinih jaja i ličinka. |
| --- | --- |

(b)

pčele/bumbari (1) kao i njihove ambalaže vizualno su pregledani radi otkrivanja prisutnosti etinioze (Aethina tumida) ili njezinih jaja i ličinka.

1

Aethina tumida

| (1) | Izbrisati prema potrebi |
| --- | --- |

(1)

1

Izbrisati prema potrebi

| xxxii. | Žive pčele/bumbari:

  3 |
| --- | --- |

xxxii.

Žive pčele/bumbari:

3

3

Tropileloza (Tropilaelaps spp.)

Tropilaelaps

Za trgovinu iz Novog Zelanda u EU:

Za trgovinu iz Novog Zelanda u EU:

| (a) | pčelinje zajednice dolaze s područja u krugu polumjera od najmanje 100 km koje nije pod ograničenjem zbog navodne ili potvrđene pojave tropileloze (Tropilaelaps spp.) i gdje nije bilo tih infestacija; |
| --- | --- |

(a)

pčelinje zajednice dolaze s područja u krugu polumjera od najmanje 100 km koje nije pod ograničenjem zbog navodne ili potvrđene pojave tropileloze (Tropilaelaps spp.) i gdje nije bilo tih infestacija;

Tropilaelaps spp

| (b) | pčele/bumbari (1) kao i njihove ambalaže vizualno su pregledani radi otkrivanja prisutnosti tropileloze (Tropilaelaps spp.). |
| --- | --- |

(b)

pčele/bumbari (1) kao i njihove ambalaže vizualno su pregledani radi otkrivanja prisutnosti tropileloze (Tropilaelaps spp.).

1

Tropilaelaps

| (1) | Izbrisati prema potrebi |
| --- | --- |

(1)

1

Izbrisati prema potrebi

PRILOG VII.

CERTIFICIRANJE

Službeni zdravstveni certifikati obuhvatit će pošiljke živih životinja i/ili proizvoda životinjskog podrijetla kojima se trguje među strankama.

Odjeljak 1.: Potvrde o zdravlju:

| (a) | Za proizvode s dogovorenom istovrijednosti ‚Da-1’






  i. | Upotrebljava se sljedeći obrazac potvrde o zdravlju (istovrijednost za zdravlje životinja i/ili javno zdravlje, prema potrebi). Vidjeti Da (1) Priloga V.;
  ‚Ovdje opisane žive životinje ili proizvodi životinjskog podrijetla u skladu su s odgovarajućim standardima i zahtjevima (Europske unije/Novog Zelanda (6)) koji su priznati kao istovrijedni standardima i zahtjevima (Europske unije/Novog Zelanda (6)), kako je propisano Sporazumom Europske unije/Novog Zelanda o sanitarnim mjerama (Odluka Vijeća 97/132/EZ).
  Posebno u skladu s (upisati ... zakonodavstvo stranke izvoznice) (7)


  (6)  Izbrisati prema potrebi"


  (6)  Izbrisati prema potrebi"


  (7)  Neobvezno, prema odluci stranke uvoznice.’"

  I |
| --- | --- | --- |

(a)

Za proizvode s dogovorenom istovrijednosti ‚Da-1’

i.

Upotrebljava se sljedeći obrazac potvrde o zdravlju (istovrijednost za zdravlje životinja i/ili javno zdravlje, prema potrebi). Vidjeti Da (1) Priloga V.;

‚Ovdje opisane žive životinje ili proizvodi životinjskog podrijetla u skladu su s odgovarajućim standardima i zahtjevima (Europske unije/Novog Zelanda (6)) koji su priznati kao istovrijedni standardima i zahtjevima (Europske unije/Novog Zelanda (6)), kako je propisano Sporazumom Europske unije/Novog Zelanda o sanitarnim mjerama (Odluka Vijeća 97/132/EZ).

Posebno u skladu s (upisati ... zakonodavstvo stranke izvoznice) (7)

(6)  Izbrisati prema potrebi"

(6)  Izbrisati prema potrebi"

(7)  Neobvezno, prema odluci stranke uvoznice.’"

I

| ii. | Upotrebljavaju se dodatne potvrde opisane u Prilogu V. odjeljku 5. poglavlju 28., kako je primjenjivo i navedeno u ‚posebnim uvjetima’ u Prilogu V. |
| --- | --- |

ii.

Upotrebljavaju se dodatne potvrde opisane u Prilogu V. odjeljku 5. poglavlju 28., kako je primjenjivo i navedeno u ‚posebnim uvjetima’ u Prilogu V.

| iii. | Za izvoz EU-a na Novi Zeland upotrebljavaju se dodatne potvrde: ‚proizvod životinjskog podrijetla ispunjuje uvjete za trgovinu unutar Unije bez ograničenja’. |
| --- | --- |

iii.

Za izvoz EU-a na Novi Zeland upotrebljavaju se dodatne potvrde: ‚proizvod životinjskog podrijetla ispunjuje uvjete za trgovinu unutar Unije bez ograničenja’.

| iv. | Za izvoz iz Novog Zelanda: Za pošiljke proizvoda za koje je propisan obrazac potvrde o zdravlju, kako je naveden u stavku (a) i. odjeljka 1., i utvrđena istovrijednost u Prilogu V. odjeljku 5. poglavlju 28. potpoglavlju ‚Sustavi certificiranja’, upotrebljava se dodatna potvrda ako su certifikati izdani nakon datuma otpreme (8) pošiljaka: ‚Potpisani službenik potvrđuje ovu pošiljku na temelju dokumenata o ispunjavanju uvjeta (navesti upućivanje na odgovarajuće dokumente o ispunjavanju uvjeta (ED)), izdane (upisati datum), koje je provjerio i koji su bili izdani prije otpreme pošiljke’. |
| --- | --- |

iv.

Za izvoz iz Novog Zelanda: Za pošiljke proizvoda za koje je propisan obrazac potvrde o zdravlju, kako je naveden u stavku (a) i. odjeljka 1., i utvrđena istovrijednost u Prilogu V. odjeljku 5. poglavlju 28. potpoglavlju ‚Sustavi certificiranja’, upotrebljava se dodatna potvrda ako su certifikati izdani nakon datuma otpreme (8) pošiljaka: ‚Potpisani službenik potvrđuje ovu pošiljku na temelju dokumenata o ispunjavanju uvjeta (navesti upućivanje na odgovarajuće dokumente o ispunjavanju uvjeta (ED)), izdane (upisati datum), koje je provjerio i koji su bili izdani prije otpreme pošiljke’.

| (b) | Za sve proizvode
  Nakon što stranka izvoznica u skladu s člankom 12. potvrdi da se pojavila bolest iz poglavlja 29.B. odjeljka 5. Priloga V., odgovarajuće dodatne potvrde, kako je opisano u poglavlju 29.B. odjeljka 5. Priloga V., primjenjuju se na službene zdravstvene certifikate. Odgovarajuće dodatne potvrde iz poglavlja 29.B. odjeljka 5. Priloga V. upotrebljavaju se dok stranka izvoznica ne donese odluku o regionalizaciji u skladu s člankom 6. ili ako se drugačije uzajamno dogovore. |
| --- | --- |

(b)

Za sve proizvode

Nakon što stranka izvoznica u skladu s člankom 12. potvrdi da se pojavila bolest iz poglavlja 29.B. odjeljka 5. Priloga V., odgovarajuće dodatne potvrde, kako je opisano u poglavlju 29.B. odjeljka 5. Priloga V., primjenjuju se na službene zdravstvene certifikate. Odgovarajuće dodatne potvrde iz poglavlja 29.B. odjeljka 5. Priloga V. upotrebljavaju se dok stranka izvoznica ne donese odluku o regionalizaciji u skladu s člankom 6. ili ako se drugačije uzajamno dogovore.

Odjeljak 2.: Ispunjavanje certifikata:

| (a) | Pri izdavanju certifikata na papiru potpis i službeni pečat moraju biti boje različite od boje tiska. |
| --- | --- |

(a)

Pri izdavanju certifikata na papiru potpis i službeni pečat moraju biti boje različite od boje tiska.

| (b) | Za izvoz iz Novog Zelanda: ako se službeni zdravstveni certifikat izdaje na papiru, izdaje se na engleskom jeziku te na jednom od jezika države članice u kojoj se nalazi granična inspekcijska postaja na koju se dostavlja pošiljka. |
| --- | --- |

(b)

Za izvoz iz Novog Zelanda: ako se službeni zdravstveni certifikat izdaje na papiru, izdaje se na engleskom jeziku te na jednom od jezika države članice u kojoj se nalazi granična inspekcijska postaja na koju se dostavlja pošiljka.

| (c) | Za izvoz iz Europske unije: službeni zdravstveni certifikat izdaje se na jeziku države članice podrijetla i na engleskom jeziku. |
| --- | --- |

(c)

Za izvoz iz Europske unije: službeni zdravstveni certifikat izdaje se na jeziku države članice podrijetla i na engleskom jeziku.

| (d) | Uz svaku pošiljku namijenjenu za izvoz moraju biti priloženi izvorni zdravstveni certifikati ili izvorni veterinarski dokumenti ili koji drugi izvorni dokumenti u kojima su navedene dogovorene sanitarne informacije, ako je tako određeno Sporazumom. |
| --- | --- |

(d)

Uz svaku pošiljku namijenjenu za izvoz moraju biti priloženi izvorni zdravstveni certifikati ili izvorni veterinarski dokumenti ili koji drugi izvorni dokumenti u kojima su navedene dogovorene sanitarne informacije, ako je tako određeno Sporazumom.

| (e) | Dopuštene su manje izmjene formata obrasca certifikata. |
| --- | --- |

(e)

Dopuštene su manje izmjene formata obrasca certifikata.

| (f) | Službeni zdravstveni certifikati ne moraju sadržavati pojašnjenja kojima se pružaju smjernice za ispunjavanje ni potvrde koje nisu bitne za pošiljku. |
| --- | --- |

(f)

Službeni zdravstveni certifikati ne moraju sadržavati pojašnjenja kojima se pružaju smjernice za ispunjavanje ni potvrde koje nisu bitne za pošiljku.

Odjeljak 3.: Elektronički prijenos podataka:

| (a) | Razmjena izvornih veterinarskih certifikata ili drugih izvornih dokumenata/informacija može se obavljati s pomoću sustava na papiru i/ili sigurnih metoda elektroničkog prijenosa podataka kojima se osiguravaju istovrijedna jamstva za certificiranje, uključujući uporabu digitalnog potpisa i mehanizama neosporivosti. Ako se stranka izvoznica odluči na elektroničko izdavanje službenih zdravstvenih certifikata i/ili veterinarskih dokumenata, stranka uvoznica mora osigurati primjenu istovrijednih sigurnosnih jamstava. Suglasnost stranke uvoznice da isključivo primjenjuje elektroničko certificiranje može se zabilježiti u jednom od priloga Sporazumu ili dopisivanjem u skladu s člankom 16. stavkom 1. Sporazuma. Stranke poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale čestitost postupka certificiranja, spriječile prijevare te lažne i zavaravajuće certifikate.
  Sustavi elektroničkog prijenosa podataka kojima se osiguravaju istovrijedna jamstva: | Novi Zeland – E-cert |
| --- | --- | --- |

(a)

Razmjena izvornih veterinarskih certifikata ili drugih izvornih dokumenata/informacija može se obavljati s pomoću sustava na papiru i/ili sigurnih metoda elektroničkog prijenosa podataka kojima se osiguravaju istovrijedna jamstva za certificiranje, uključujući uporabu digitalnog potpisa i mehanizama neosporivosti. Ako se stranka izvoznica odluči na elektroničko izdavanje službenih zdravstvenih certifikata i/ili veterinarskih dokumenata, stranka uvoznica mora osigurati primjenu istovrijednih sigurnosnih jamstava. Suglasnost stranke uvoznice da isključivo primjenjuje elektroničko certificiranje može se zabilježiti u jednom od priloga Sporazumu ili dopisivanjem u skladu s člankom 16. stavkom 1. Sporazuma. Stranke poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale čestitost postupka certificiranja, spriječile prijevare te lažne i zavaravajuće certifikate.

Sustavi elektroničkog prijenosa podataka kojima se osiguravaju istovrijedna jamstva:

Novi Zeland – E-cert

| | EU – TRACES |
| --- | --- |

EU – TRACES

| (b) | Službeni zdravstveni certifikat izdaje se i podnosi graničnoj inspekcijskoj postaji:






  i. | kao izvorni potpisani certifikat na papiru ili |
| --- | --- | --- |

(b)

Službeni zdravstveni certifikat izdaje se i podnosi graničnoj inspekcijskoj postaji:

i.

kao izvorni potpisani certifikat na papiru ili

| ii. | elektronički i to elektroničkim prijenosom podataka uporabom sustava E-cert i TRACES, u skladu s postupkom opisanim u odjeljku 3. točki (a). |
| --- | --- |

ii.

elektronički i to elektroničkim prijenosom podataka uporabom sustava E-cert i TRACES, u skladu s postupkom opisanim u odjeljku 3. točki (a).

Odjeljak 4.: Kontrole:

Kontrolno tijelo osigurava da su službenici koji obavljaju certificiranje upoznati s zdravstvenim uvjetima stranke uvoznice, kako je propisano u tom Sporazumu, te da su dužni potvrditi ispunjavanje tih zahtjeva, prema potrebi.

PRILOG VIII.

GRANIČNI PREGLEDI I INSPEKCIJSKE NAKNADE

A.   GRANIČNI PREGLEDI POŠILJAKA ŽIVIH ŽIVOTINJA I PROIZVODA ŽIVOTINJSKOG PODRIJETLA

| Vrsta graničnog pregleda
   (9)
  : | Učestalost izražena u % |
| --- | --- |
| 1. | Pregledi dokumentacije i identifikacijski pregledi
  Obje stranke obavljaju preglede dokumentacije. |

Vrsta graničnog pregleda
   (9)
  :

Učestalost izražena u %

1.

Obje stranke obavljaju preglede dokumentacije.

100

Identifikacijski pregledi znači diskrecijski (10) pregledi potvrđivanja koje obavlja nadležno tijelo kako bi se osiguralo da se sanitarni certifikati/dokumenti ili drugi dokumenti predviđeni sanitarnim zakonodavstvom odnose na proizvod u pošiljci (11). U slučaju zapečaćenih spremnika identifikacijski pregled može uključivati samo provjeru da su pečati netaknuti i da identifikacijski podaci na spremniku i broj pečata odgovaraju onima navedenima u pratećoj sanitarnoj dokumentaciji ili certifikatu.

2.   Fizički pregledi (uključujući nasumične ili ciljane)

Žive životinje, osim pčela i bumbara

100

Matice pčela i male kolonije bumbara

100

Paketi pčela i bumbara

50 (12)

Sjeme/zameci/jajne stanice

10

Žive životinje (13) i proizvodi životinjskog podrijetla namijenjeni prehrani ljudi navedeni u Prilogu V. Odluci Vijeća 97/132/EZ.

1

Proizvodi životinjskog podrijetla koji nisu namijenjeni prehrani ljudi navedeni u Prilogu V. Odluci Vijeća 97/132/EZ.

1

Prerađeni životinjski proteini koji nisu namijenjeni prehrani ljudi (nepakirani)

100 % za prvih 6 pošiljaka, zatim 1 – 10 %.

B.   INSPEKCIJSKE NAKNADE

Naknade iz točke B.I. i II. ovog Priloga primjenjuju se na uvoz.

Osim ako je drugačije određeno, naknade se utvrđuju tako da su njima obuhvaćeni samo stvarni troškovi graničnih inspekcijskih službi i ne smiju biti više od naknade za istovrijednu pošiljku koja se zaračunava za isti proizvod uvezen iz drugih trećih zemalja.

B. I.   Za Europsku uniju

Inspekcijske naknade za žive životinje i germplazmu:

Inspekcijske naknade primjenjuju se u skladu s Prilogom V. Uredbi (EZ) br. 882/2004.

Proizvodi životinjskog podrijetla:

Inspekcijske naknade primjenjuju se u skladu s Prilogom V. Uredbi (EZ) br. 882/2004 sa smanjenjem od 22,5 % (14). Međutim, za provoz robe kroz Uniju inspekcijske naknade primjenjuju se u skladu s Prilogom V. Uredbi (EZ) br. 882/2004 bez smanjenja.

B. II.   Za Novi Zeland

Inspekcijske naknade za žive životinje i germplazmu:

Inspekcijske naknade primjenjuju se u skladu s uredbama Novog Zelanda o biološkoj sigurnosti (troškovi) (Biosecurity (Costs) Regulations).

Proizvodi životinjskog podrijetla:

| | Inspekcijske naknade za preglede dokumenatacije i identiteta: | Jedna pošiljka – najviše 149,60 (+ gst) NZD po pošiljci |
| --- | --- | --- |

Inspekcijske naknade za preglede dokumenatacije i identiteta:

Jedna pošiljka – najviše 149,60 (+ gst) NZD po pošiljci

| | Pošiljka s više spremnika – najviše 149,60 (+ gst) NZD za prvi spremnik i najviše 75 (+ gst) NZD/po dodatnom spremniku |
| --- | --- |

Pošiljka s više spremnika – najviše 149,60 (+ gst) NZD za prvi spremnik i najviše 75 (+ gst) NZD/po dodatnom spremniku

| | Skupne pošiljke – najviše 149,60 (+ gst) NZD/sat |
| --- | --- |

Skupne pošiljke – najviše 149,60 (+ gst) NZD/sat

| | Inspekcijske naknade za preglede dokumentacije, identiteta i fizičke preglede:

  Jedna pošiljka – primjenjuju se inspekcijske naknade u skladu s propisima Novog Zelanda: | Animal Health Biosecurity (Costs) Regulations |
| --- | --- | --- |

Inspekcijske naknade za preglede dokumentacije, identiteta i fizičke preglede:

Jedna pošiljka – primjenjuju se inspekcijske naknade u skladu s propisima Novog Zelanda:

Animal Health Biosecurity (Costs) Regulations

| | Public Health Fees and Charges Regulation |
| --- | --- |

Public Health Fees and Charges Regulation

Prilagodba zbog inflacije za inspekcijske naknade Novog Zelanda:

| | Inspekcijske naknade Novog Zelanda mogu se prilagoditi na godišnjoj osnovi u skladu sa sljedećom formulom: |
| --- | --- |

Inspekcijske naknade Novog Zelanda mogu se prilagoditi na godišnjoj osnovi u skladu sa sljedećom formulom:

| | Najviša inspekcijska naknada = |
| --- | --- |

Najviša inspekcijska naknada =

| | inspekcijska naknada iz Priloga VIII. × (1 + prosječna stopa inflacije/100 *) (tekuća godina – 2009.) |
| --- | --- |

inspekcijska naknada iz Priloga VIII. × (1 + prosječna stopa inflacije/100 *) (tekuća godina – 2009.)

| * | izračunan na stalnoj osnovi za Novi Zeland, na temelju objave Centralne banke Novog Zelanda. |
| --- | --- |

*

izračunan na stalnoj osnovi za Novi Zeland, na temelju objave Centralne banke Novog Zelanda.

---

(1)  Proizvodi moraju ispunjavati sve uvjete za neograničeni trgovinu unutar Unije, osim ako je drugačije navedeno.

1

(2)  Smatra se da svi unosi koji se odnose na uredbe (EZ) br. 852/2004, (EZ) br. 853/2004 i (EZ) br. 854/2004 uključuju relevantne provedbene mjere i mikrobiološke kriterije utvrđene u uredbama (EZ) br. 2073/2005, (EZ) br. 2074/2005 i (EZ) br. 2076/2005.

2

(3)  Izvoznik (subjekt u poslovanju s hranom) mora osigurati da izvezeni proizvodi ispunjavaju mikrobiološke kriterije sigurnosti hrane stranke uvoznice.

3

(4)  Primjenjuje se u sektoru mesa, ribljih i mliječnih proizvoda.

4

(5)  Nadležno tijelo Novog Zelanda unijet će podatke o objektima i pogonima Novog Zelanda u sustav EU-a TRACES (ili u sustav koji će ga naslijediti). Novi Zeland jamči da objekti ispunjavaju uvjete utvrđene u Sporazumu. Komisija će bez nepotrebnog odlaganja i uobičajeno u roku od dva radna dana ažurirati i objavljivati podatke na web-mjestu Komisije. Ako jamstvo nije zadovoljavajuće, Komisija ne mora objekt objaviti na web-mjestu Komisije. Ako Komisija odluči da neće objaviti objekt na web-mjestu Komisije, o razlozima odbijanja obavijestit će nadležno tijelo Novog Zelanda bez nepotrebnog odlaganja.

5

(8)  Datum otpreme jest datum isplovljavanja plovila iz krajnje luke Novog Zelanda.

8

(9)  Nadležno tijelo može u skladu sa zakonodavstvom stranke uvoznice te aktivnosti, uključujući fizičke preglede, prenijeti na odgovornu osobu ili agenciju.

9

(10)  U skladu sa zakonodavstvom stranke uvoznice.

10

(11)  Za potrebe ovog Priloga ‚pošiljka’ znači količina proizvoda iste vrste, obuhvaćena istim veterinarskim certifikatima ili veterinarskim dokumentima, ili drugim dokumentima predviđenima veterinarskim propisima, koja se prevozi istim prijevoznim sredstvom i koja dolazi iz iste treće zemlje ili dijela te zemlje. ‚Isto prijevozno sredstvo’ znači prijevoznik (npr. plovilo, zrakoplov).

11

(12)  Za pošiljke pčela u paketu koje sadržavaju manje od 130 paketa, 50 % pošiljke podliježe inspekcijskom pregledu. Za pošiljke koje sadržavaju više od 130 paketa, uzorak od 65 nasumično odabranih paketa iz pošiljke mora se pregledati kako bi se dobio 95 %-tni interval pouzdanosti otkrivanja 5 % slučajeva bolesti.

12

(13)  U skladu s poglavljem 10. Priloga V.

13

(14)  Izračunane na pretpostavci da je udio fizičkih pregleda za uvoz Novog Zelanda samo 10 % uobičajenog udjela fizičkih pregleda koji se primjenjuju na druge treće zemlje i da su troškovi fizičkih pregleda 25 % ukupnih troškova naknada.

14

---

| 4.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 175/124 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 175/124

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/1085

оd 2. srpnja 2015.

o mjeri zabrane stavljanja na tržište strojeva za cijepanje i rezanje ogrjevnog drva Hammars vedklipp 5,5 hk i Hammars vedklipp 7,5 hk proizvođača Hammars Verkstad AB koju je poduzela Švedska u skladu s Direktivom 2006/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 4428)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2006/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o strojevima o izmjeni Direktive 95/16/EZ (1), a posebno njezin članak 11. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Švedska je obavijestila Komisiju o mjeri zabrane stavljanja na tržište strojeva za cijepanje i rezanje ogrjevnog drva Hammars vedklipp 5,5 hk i Hammars vedklipp 7,5 hk proizvođača Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Švedska. |
| --- | --- |

(1)

Švedska je obavijestila Komisiju o mjeri zabrane stavljanja na tržište strojeva za cijepanje i rezanje ogrjevnog drva Hammars vedklipp 5,5 hk i Hammars vedklipp 7,5 hk proizvođača Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Švedska.

| (2) | Strojevi za cijepanje i rezanje ogrjevnog drva nose oznaku CE u skladu s Direktivom 2006/42/EZ. |
| --- | --- |

(2)

Strojevi za cijepanje i rezanje ogrjevnog drva nose oznaku CE u skladu s Direktivom 2006/42/EZ.

| (3) | Obrazloženje provođenja mjere koju je poduzela Švedska jest neusklađenost strojeva za cijepanje i rezanje ogrjevnog drva s temeljnim zdravstvenim i sigurnosnim zahtjevima navedenim u točkama 1.1.2. (Načela objedinjene sigurnosti) i 1.3.7. (Rizici povezani s pokretnim dijelovima) Priloga I. Direktivi 2006/42/EZ, jer predmetni strojevi nisu opremljeni štitnicima ni zaštitnim uređajima za zaštitu od rizika nastalih od pokretnih dijelova. |
| --- | --- |

(3)

Obrazloženje provođenja mjere koju je poduzela Švedska jest neusklađenost strojeva za cijepanje i rezanje ogrjevnog drva s temeljnim zdravstvenim i sigurnosnim zahtjevima navedenim u točkama 1.1.2. (Načela objedinjene sigurnosti) i 1.3.7. (Rizici povezani s pokretnim dijelovima) Priloga I. Direktivi 2006/42/EZ, jer predmetni strojevi nisu opremljeni štitnicima ni zaštitnim uređajima za zaštitu od rizika nastalih od pokretnih dijelova.

| (4) | Komisija je od proizvođača Hammars Verkstad AB zatražila njihovo očitovanje o mjeri koju je poduzela Švedska. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je od proizvođača Hammars Verkstad AB zatražila njihovo očitovanje o mjeri koju je poduzela Švedska.

| (5) | Hammars Verkstad u svojem odgovoru Komisiji navodi da pri uporabi stroja za cijepanje i rezanje trupaca kao jedinstvenog sustava kojim su zamijenjeni pila i odvojeni cjepač postoji manja opasnost od ozljeda za korisnika. Komisija je od proizvođača zatražila dostavljanje dokumentacije kojom bi potkrijepili tvrdnju u pogledu klasifikacije rizika kao dijela provedene ocjene sukladnosti. Nikakav odgovor nije dostavljen. |
| --- | --- |

(5)

Hammars Verkstad u svojem odgovoru Komisiji navodi da pri uporabi stroja za cijepanje i rezanje trupaca kao jedinstvenog sustava kojim su zamijenjeni pila i odvojeni cjepač postoji manja opasnost od ozljeda za korisnika. Komisija je od proizvođača zatražila dostavljanje dokumentacije kojom bi potkrijepili tvrdnju u pogledu klasifikacije rizika kao dijela provedene ocjene sukladnosti. Nikakav odgovor nije dostavljen.

| (6) | Iz dokaza koje je dostavila Švedska utvrđeno je da strojevi za cijepanje i rezanje ogrjevnog drva Hammars vedklipp 5,5 hk i Hammars vedklipp 7,5 hk proizvođača Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Švedska, ne ispunjavaju temeljne zdravstvene i sigurnosne zahtjeve Direktive 2006/42/EZ, zbog čega postoji ozbiljna opasnost od ozljeda korisnika. Stoga je mjeru koju je poduzela Švedska primjereno smatrati opravdanom, |
| --- | --- |

(6)

Iz dokaza koje je dostavila Švedska utvrđeno je da strojevi za cijepanje i rezanje ogrjevnog drva Hammars vedklipp 5,5 hk i Hammars vedklipp 7,5 hk proizvođača Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Švedska, ne ispunjavaju temeljne zdravstvene i sigurnosne zahtjeve Direktive 2006/42/EZ, zbog čega postoji ozbiljna opasnost od ozljeda korisnika. Stoga je mjeru koju je poduzela Švedska primjereno smatrati opravdanom,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Potvrđuje se opravdanost mjere zabrane stavljanja na tržište strojeva za cijepanje i rezanje ogrjevnog drva Hammars vedklipp 5,5 hk i Hammars vedklipp 7,5 hk proizvođača Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Švedska, koju je poduzela Švedska.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 2. srpnja 2015.

Za Komisiju

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Članica Komisije

---

(1)  SL L 157, 9.6.2006., str. 24.

1

---