# Službeni list L 183/2015

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 183 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 58.10. srpnja 2015. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 183

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 58.10. srpnja 2015.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2015/1091 od 9. srpnja 2014. o mjerama SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) koje je provela Latvija za korporaciju A/S Air Baltic Corporation (airBaltic)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 4552)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2015/1092 od 23. srpnja 2014. o državnoj potpori SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN) SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN), SA.34534 (2012/NN) koju je provela Grčka za grupu National Bank of Greece Group u pogledu:

  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 5201)

   (
  1
  ) | 29 |
| | | AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA |
| | * | Pravilnik br. 95 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na zaštitu putnika u slučaju bočnog sudara [2015/1093] | 91 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

ODLUKE

*

Odluka Komisije (EU) 2015/1091 od 9. srpnja 2014. o mjerama SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) koje je provela Latvija za korporaciju A/S Air Baltic Corporation (airBaltic)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 4552)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 4552)

1

1

*

Odluka Komisije (EU) 2015/1092 od 23. srpnja 2014. o državnoj potpori SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN) SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN), SA.34534 (2012/NN) koju je provela Grčka za grupu National Bank of Greece Group u pogledu:

  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 5201)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 5201)

1

29

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

*

Pravilnik br. 95 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na zaštitu putnika u slučaju bočnog sudara [2015/1093]

91

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

ODLUKE

| 10.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 183/1

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/1091

od 9. srpnja 2014.

o mjerama SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) koje je provela Latvija za korporaciju A/S Air Baltic Corporation (airBaltic)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 4552)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

uzimajući u obzir odluku kojom je Komisija odlučila pokrenuti postupak iz članka 108. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu potpore SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) (1),

nakon što je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

1.1.   PRETPRIJAVA – SA.33799 (2011/PN)

| (1) | Obaviješću SANI br. 6332 od 18. listopada 2011., koja je registrirana 20. listopada 2011., Latvija je prethodno prijavila Komisiji zajam od 16 milijuna LVL (22,65 milijuna EUR) (2) u korist korporacije A/S Air Baltic Corporation („airBaltic” ili „društvo”). Latvijska su nadležna tijela smatrala da zajam ne predstavlja državnu potporu, ali su svejedno izvršila pretprijavu radi pravne sigurnosti i transparentnosti. Ova je pretprijava registrirana pod referentnim brojem SA.33799 (2011/PN). |
| --- | --- |

(1)

Obaviješću SANI br. 6332 od 18. listopada 2011., koja je registrirana 20. listopada 2011., Latvija je prethodno prijavila Komisiji zajam od 16 milijuna LVL (22,65 milijuna EUR) (2) u korist korporacije A/S Air Baltic Corporation („airBaltic” ili „društvo”). Latvijska su nadležna tijela smatrala da zajam ne predstavlja državnu potporu, ali su svejedno izvršila pretprijavu radi pravne sigurnosti i transparentnosti. Ova je pretprijava registrirana pod referentnim brojem SA.33799 (2011/PN).

| (2) | Sastanak s latvijskim nadležnim tijelima i njihovim savjetnicima održan je 27. listopada 2011. i nakon tog sastanka latvijska su nadležna tijela dostavila dodatne informacije dopisom od 7. studenoga 2011. Komisija je zatražila dodatne informacije porukama e-pošte od 16. studenoga 2011., 17. studenoga 2011., 1. prosinca 2011. i 9. prosinca 2011. na što su latvijska nadležna tijela odgovorila porukama e-pošte od 16. studenoga 2011., 22. studenoga 2011., 7. prosinca 2011. i 13. prosinca 2011. |
| --- | --- |

(2)

Sastanak s latvijskim nadležnim tijelima i njihovim savjetnicima održan je 27. listopada 2011. i nakon tog sastanka latvijska su nadležna tijela dostavila dodatne informacije dopisom od 7. studenoga 2011. Komisija je zatražila dodatne informacije porukama e-pošte od 16. studenoga 2011., 17. studenoga 2011., 1. prosinca 2011. i 9. prosinca 2011. na što su latvijska nadležna tijela odgovorila porukama e-pošte od 16. studenoga 2011., 22. studenoga 2011., 7. prosinca 2011. i 13. prosinca 2011.

| (3) | Latvija je 4. siječnja 2012. dostavila dodatne informacije i objasnila da je zajam od 16 milijuna LVL – iz prethodnog stavka 1.1. – odobren trgovačkom društvu već 21. listopada 2011. bez prethodnog odobrenja Komisije. Nadalje, latvijska država odlučila je 13. prosinca 2011. povećati kapital društva i 14. prosinca 2011. odobrila je društvu airBaltic drugi zajam. |
| --- | --- |

(3)

Latvija je 4. siječnja 2012. dostavila dodatne informacije i objasnila da je zajam od 16 milijuna LVL – iz prethodnog stavka 1.1. – odobren trgovačkom društvu već 21. listopada 2011. bez prethodnog odobrenja Komisije. Nadalje, latvijska država odlučila je 13. prosinca 2011. povećati kapital društva i 14. prosinca 2011. odobrila je društvu airBaltic drugi zajam.

| (4) | S obzirom na činjenicu da je mjera odobrena trgovačkom društvu i s obzirom na pritužbu od 9. siječnja 2012. (vidjeti odjeljak 1.2. u nastavku), latvijska su nadležna tijela povukla svoju pretprijavu porukom e-pošte od 21. veljače 2012. Predmet državne potpore SA.33799 (2011/PN) administrativno je zaključen 27. veljače 2012. |
| --- | --- |

(4)

S obzirom na činjenicu da je mjera odobrena trgovačkom društvu i s obzirom na pritužbu od 9. siječnja 2012. (vidjeti odjeljak 1.2. u nastavku), latvijska su nadležna tijela povukla svoju pretprijavu porukom e-pošte od 21. veljače 2012. Predmet državne potpore SA.33799 (2011/PN) administrativno je zaključen 27. veljače 2012.

1.2.   PRITUŽBE – SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP)

| (5) | Komisija je 9. siječnja 2012. zaprimila pritužbu privatnog trgovačkog društva SIA Baltijas aviācijas sistēmas („BAS” ili „podnositelj pritužbe”), bivšeg dioničara društva airBaltic, u vezi s nizom mjera koje je latvijska država navodno pružila društvu airBaltic. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 9. siječnja 2012. zaprimila pritužbu privatnog trgovačkog društva SIA Baltijas aviācijas sistēmas („BAS” ili „podnositelj pritužbe”), bivšeg dioničara društva airBaltic, u vezi s nizom mjera koje je latvijska država navodno pružila društvu airBaltic.

| (6) | Dopisom od 23. siječnja 2012. Komisija je pritužbu proslijedila Latviji, koja je odgovorila 13. ožujka 2012. Dopisom od 14. svibnja 2012. Komisija je od Latvije zatražila dodatne informacije i dobila ih je 16. srpnja 2012. |
| --- | --- |

(6)

Dopisom od 23. siječnja 2012. Komisija je pritužbu proslijedila Latviji, koja je odgovorila 13. ožujka 2012. Dopisom od 14. svibnja 2012. Komisija je od Latvije zatražila dodatne informacije i dobila ih je 16. srpnja 2012.

| (7) | Dopisom od 18. srpnja, koji je registriran 20. srpnja 2012., Komisija je primila novu pritužbu gđe. Inge Piterniece, bivše članice uprave BAS-a, u vezi s dodatnom mjerom koju je latvijska država navodno odobrila društvu airBaltic. Porukom e-pošte od 24. srpnja 2012. Komisija je novu pritužbu proslijedila Latviji tražeći od nje da dostavi svoje primjedbe i Latvija je odgovorila 22. kolovoza i 4. rujna 2012. |
| --- | --- |

(7)

Dopisom od 18. srpnja, koji je registriran 20. srpnja 2012., Komisija je primila novu pritužbu gđe. Inge Piterniece, bivše članice uprave BAS-a, u vezi s dodatnom mjerom koju je latvijska država navodno odobrila društvu airBaltic. Porukom e-pošte od 24. srpnja 2012. Komisija je novu pritužbu proslijedila Latviji tražeći od nje da dostavi svoje primjedbe i Latvija je odgovorila 22. kolovoza i 4. rujna 2012.

| (8) | Sastanci s latvijskim nadležnim tijelima, njihovim savjetnicima i predstavnicima društva airBaltic održali su se 5. srpnja i 17. kolovoza 2012. |
| --- | --- |

(8)

Sastanci s latvijskim nadležnim tijelima, njihovim savjetnicima i predstavnicima društva airBaltic održali su se 5. srpnja i 17. kolovoza 2012.

| (9) | Dopisom od 20. studenoga 2012., Komisija je obavijestila Latviju da je odlučila pokrenuti postupak iz članka 108. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) u vezi s tom potporom („odluka o pokretanju postupka”). Latvija je u dopisu od 23. siječnja 2013. dostavila primjedbe na odluku o pokretanju postupka. Komisija je od Latvije zatražila informacije dopisom od 6. ožujka 2013., te je dobila odgovor 8. travnja 2013. Povrh toga, 25. lipnja 2013. održan je sastanak s latvijskim nadležnim tijelima nakon kojeg je Latvija dostavila dodatne informacije 14. kolovoza, 18. rujna, 9. i 25. listopada 2013. Dodatni sastanci s latvijskim nadležnim tijelima i njihovim pravnim zastupnicima održani su 22. listopada i 22. studenoga 2013. te 10. siječnja 2014. Latvija je dostavila dodatne informacije 7. i 8. studenoga, 2., 13. i 20. prosinca 2013. te 28. i 31. siječnja, 28. veljače, 24. i 26. ožujka, 9. travnja i 16. svibnja 2014. |
| --- | --- |

(9)

Dopisom od 20. studenoga 2012., Komisija je obavijestila Latviju da je odlučila pokrenuti postupak iz članka 108. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) u vezi s tom potporom („odluka o pokretanju postupka”). Latvija je u dopisu od 23. siječnja 2013. dostavila primjedbe na odluku o pokretanju postupka. Komisija je od Latvije zatražila informacije dopisom od 6. ožujka 2013., te je dobila odgovor 8. travnja 2013. Povrh toga, 25. lipnja 2013. održan je sastanak s latvijskim nadležnim tijelima nakon kojeg je Latvija dostavila dodatne informacije 14. kolovoza, 18. rujna, 9. i 25. listopada 2013. Dodatni sastanci s latvijskim nadležnim tijelima i njihovim pravnim zastupnicima održani su 22. listopada i 22. studenoga 2013. te 10. siječnja 2014. Latvija je dostavila dodatne informacije 7. i 8. studenoga, 2., 13. i 20. prosinca 2013. te 28. i 31. siječnja, 28. veljače, 24. i 26. ožujka, 9. travnja i 16. svibnja 2014.

| (10) | Komisijina odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije
   (3)8. ožujka 2013. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe na mjere. |
| --- | --- |

(10)

Komisijina odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije
   (3)8. ožujka 2013. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe na mjere.

| (11) | Komisija je primila opažanja društava Ryanair i airBaltic te tri pojedinca u ime vjerovnika društva airBaltic (FLS, AB Jet i Eurobalt Junipro). Komisija je ta opažanja proslijedila Latviji i dala joj priliku za odgovor. Primjedbe Latvije zaprimljene su u dopisu od 27. svibnja 2013. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je primila opažanja društava Ryanair i airBaltic te tri pojedinca u ime vjerovnika društva airBaltic (FLS, AB Jet i Eurobalt Junipro). Komisija je ta opažanja proslijedila Latviji i dala joj priliku za odgovor. Primjedbe Latvije zaprimljene su u dopisu od 27. svibnja 2013.

| (12) | Dopisom od 4. srpnja 2014. Latvija je pristala odreći se svojih prava iz članka 342. UFEU-a u vezi s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 1/1958 i pristala je da ova odluka bude donesena i objavljena na engleskom jeziku. |
| --- | --- |

(12)

Dopisom od 4. srpnja 2014. Latvija je pristala odreći se svojih prava iz članka 342. UFEU-a u vezi s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 1/1958 i pristala je da ova odluka bude donesena i objavljena na engleskom jeziku.

2.   LATVIJSKO TRŽIŠTE ZRAČNOG PROMETA

| (13) | Tržište zračnog prometa u Latviji brzo se širilo otkad je Latvija pristupila EU-u. Prosječni godišnji rast broja putnika u zračnoj luci Riga – uključujući putnike koji putuju od točke do točke i transferne putnike – dostigao je 47 % kada se broj putnika povećao s 700 000 u 2003. na 3,2 milijuna u 2007. Ulazak niskotarifnih prijevoznika, posebno Ryanaira, pridonio je rastu tržišta jer se otvaranjem novih linija znatno povećala potražnja. |
| --- | --- |

(13)

Tržište zračnog prometa u Latviji brzo se širilo otkad je Latvija pristupila EU-u. Prosječni godišnji rast broja putnika u zračnoj luci Riga – uključujući putnike koji putuju od točke do točke i transferne putnike – dostigao je 47 % kada se broj putnika povećao s 700 000 u 2003. na 3,2 milijuna u 2007. Ulazak niskotarifnih prijevoznika, posebno Ryanaira, pridonio je rastu tržišta jer se otvaranjem novih linija znatno povećala potražnja.

| (14) | Globalna ekonomska kriza iz 2008. – 2009. snažno je utjecala na gospodarski rast Latvije, a tako i na njezino tržište zračnog prometa. Broj putnika koji putuju od točke do točke smanjio se uslijed krize s 3,2 milijuna u 2008. na 2,7 milijuna u 2009., iako je ukupan broj putnika nastavio rasti zahvaljujući transfernim putnicima. |
| --- | --- |

(14)

Globalna ekonomska kriza iz 2008. – 2009. snažno je utjecala na gospodarski rast Latvije, a tako i na njezino tržište zračnog prometa. Broj putnika koji putuju od točke do točke smanjio se uslijed krize s 3,2 milijuna u 2008. na 2,7 milijuna u 2009., iako je ukupan broj putnika nastavio rasti zahvaljujući transfernim putnicima.

| (15) | Ukupni rast tržišta nastavio se u 2010. i ostvario godišnju stopu rasta od 12 %. Dok se tržište putnika koji putuju od točke do točke povećavalo u prosjeku 9 % godišnje, tržište transfernih putnika povećavalo se za 18 % godišnje. Očekuje se da će latvijsko tržište zračnog prometa između 2012. i 2015. nastaviti rasti po godišnjoj stopi od 7 %. |
| --- | --- |

(15)

Ukupni rast tržišta nastavio se u 2010. i ostvario godišnju stopu rasta od 12 %. Dok se tržište putnika koji putuju od točke do točke povećavalo u prosjeku 9 % godišnje, tržište transfernih putnika povećavalo se za 18 % godišnje. Očekuje se da će latvijsko tržište zračnog prometa između 2012. i 2015. nastaviti rasti po godišnjoj stopi od 7 %.

| (16) | Međunarodna zračna luka Riga nalazi se na vodećem mjestu u baltičkoj regiji. U 2011. je u Rigu i iz Rige putovalo oko 5,1 milijun putnika, što se može usporediti s 1,9 milijuna putnika koji su putovali u Tallinn i iz Tallinna i 1,7 milijuna putnika koji su putovali u Vilnius i iz njega. Društvo airBaltic prevezlo je u 2011. 66 % putnika preko Rige, dok je Ryanair, drugi najveći prijevoznik i glavni konkurent društva airBaltic, prevezao 20 %. Još je 15 drugih poduzeća prevozilo putnike u Rigu i iz nje (pružatelji potpune usluge i niskotarifni prijevoznici) i ona su pokrivala 14 % svih putnika (4). |
| --- | --- |

(16)

Međunarodna zračna luka Riga nalazi se na vodećem mjestu u baltičkoj regiji. U 2011. je u Rigu i iz Rige putovalo oko 5,1 milijun putnika, što se može usporediti s 1,9 milijuna putnika koji su putovali u Tallinn i iz Tallinna i 1,7 milijuna putnika koji su putovali u Vilnius i iz njega. Društvo airBaltic prevezlo je u 2011. 66 % putnika preko Rige, dok je Ryanair, drugi najveći prijevoznik i glavni konkurent društva airBaltic, prevezao 20 %. Još je 15 drugih poduzeća prevozilo putnike u Rigu i iz nje (pružatelji potpune usluge i niskotarifni prijevoznici) i ona su pokrivala 14 % svih putnika (4).

3.   KORISNIK

| (17) | Društvo airBaltic osnovano je 1995. zajedničkim pothvatom društva Scandinavian Airlines SAS i latvijske države. U siječnju 2009. SAS je BAS-u prodao cijeli svoj udio u poduzeću (47,2 %). |
| --- | --- |

(17)

Društvo airBaltic osnovano je 1995. zajedničkim pothvatom društva Scandinavian Airlines SAS i latvijske države. U siječnju 2009. SAS je BAS-u prodao cijeli svoj udio u poduzeću (47,2 %).

| (18) | Na temelju informacija objavljenih u novinama, čini se da je BAS osnovan kao privatno trgovačko društvo u cijelosti u vlasništvu g. Bertolta Flicka do prosinca 2010. kada je 50 % njegovih dionica preneseno na fond za upravljanje imovinom Taurus Asset Management Fund Ltd („Taurus”) sa sjedištem na Bahamima (5). |
| --- | --- |

(18)

Na temelju informacija objavljenih u novinama, čini se da je BAS osnovan kao privatno trgovačko društvo u cijelosti u vlasništvu g. Bertolta Flicka do prosinca 2010. kada je 50 % njegovih dionica preneseno na fond za upravljanje imovinom Taurus Asset Management Fund Ltd („Taurus”) sa sjedištem na Bahamima (5).

| (19) | Od listopada 2011. godine dioničari društva airBaltic bili su latvijska država – putem Ministarstva prometa – s 52,6 % dionica i BAS s 47,2 % dionica, a ostatak (0,2 %) je posjedovao ruski zrakoplovni prijevoznik Transaero. U to je vrijeme predsjednik i izvršni direktor društva airBaltic bio g. Bertolt Flick. Od 1. studenoga 2011., izvršni direktor društva airBaltic je g. Martin Gauss, bivši direktor Maleva. |
| --- | --- |

(19)

Od listopada 2011. godine dioničari društva airBaltic bili su latvijska država – putem Ministarstva prometa – s 52,6 % dionica i BAS s 47,2 % dionica, a ostatak (0,2 %) je posjedovao ruski zrakoplovni prijevoznik Transaero. U to je vrijeme predsjednik i izvršni direktor društva airBaltic bio g. Bertolt Flick. Od 1. studenoga 2011., izvršni direktor društva airBaltic je g. Martin Gauss, bivši direktor Maleva.

| (20) | Na temelju informacija koje su dostavila latvijska nadležna tijela, čini se da je BAS založio svojih 47,2 % dionica u društvu airBaltic kao jamstvo banci Latvijas Krājbanka, latvijskoj podružnici litavske banke Snoras (6). Snoras je propao 16. studenoga 2011. i nacionaliziran je (7). Latvijska komisija za financije i tržišta kapitala („FCMC”) naredila je 17. studenoga 2011. ograničavanje bankarskih operacija banke Latvijas Krājbanka za iznose veće od 100 000 EUR (8). Nalogom FCMC-a od 21. studenoga 2011., operacije Latvijas Krājbanke obustavljene su i imenovana je uprava vjerovnika (9). |
| --- | --- |

(20)

Na temelju informacija koje su dostavila latvijska nadležna tijela, čini se da je BAS založio svojih 47,2 % dionica u društvu airBaltic kao jamstvo banci Latvijas Krājbanka, latvijskoj podružnici litavske banke Snoras (6). Snoras je propao 16. studenoga 2011. i nacionaliziran je (7). Latvijska komisija za financije i tržišta kapitala („FCMC”) naredila je 17. studenoga 2011. ograničavanje bankarskih operacija banke Latvijas Krājbanka za iznose veće od 100 000 EUR (8). Nalogom FCMC-a od 21. studenoga 2011., operacije Latvijas Krājbanke obustavljene su i imenovana je uprava vjerovnika (9).

| (21) | Prema dostavljenim informacijama, čini se da BAS nije ispunio neke od svojih financijskih obveza prema banci Latvijas Krājbanka. Zbog toga je Latvijas Krājbanka 30. studenoga 2011. Ministarstvu prometa prodala po nominalnoj vrijednosti sve dionice društva airBaltic koje su prethodno bile u vlasništvu BAS-a osim jedne, u ukupnom iznosu od 224 453 LVL (317 787 EUR) (10). Uslijed toga, vlasnički udio Latvije u društvu airBaltic povećao se na 99,8 %, a BAS je zadržao samo jednu dionicu. |
| --- | --- |

(21)

Prema dostavljenim informacijama, čini se da BAS nije ispunio neke od svojih financijskih obveza prema banci Latvijas Krājbanka. Zbog toga je Latvijas Krājbanka 30. studenoga 2011. Ministarstvu prometa prodala po nominalnoj vrijednosti sve dionice društva airBaltic koje su prethodno bile u vlasništvu BAS-a osim jedne, u ukupnom iznosu od 224 453 LVL (317 787 EUR) (10). Uslijed toga, vlasnički udio Latvije u društvu airBaltic povećao se na 99,8 %, a BAS je zadržao samo jednu dionicu.

| (22) | Prema informacijama iz tiska čini se da su dioničari BAS-a također založili svoje dionice u BAS-u kao jamstvo kod Latvijas Krājbanke (11). U kontekstu stečajnog postupka protiv BAS-a (12), podružnica Latvijas Krājbanke preuzela je 6. veljače 2012. dionice BAS-a od prethodnih dioničara i imenovala je novu upravu. |
| --- | --- |

(22)

Prema informacijama iz tiska čini se da su dioničari BAS-a također založili svoje dionice u BAS-u kao jamstvo kod Latvijas Krājbanke (11). U kontekstu stečajnog postupka protiv BAS-a (12), podružnica Latvijas Krājbanke preuzela je 6. veljače 2012. dionice BAS-a od prethodnih dioničara i imenovala je novu upravu.

| (23) | Naposljetku, čini se da je 8. lipnja 2012. latvijska država kupila od BAS-a jedinu dionicu u društvu airBaltic za 1 LVL. Stoga, od tog datuma, BAS više nije dioničar društva airBaltic (13). |
| --- | --- |

(23)

Naposljetku, čini se da je 8. lipnja 2012. latvijska država kupila od BAS-a jedinu dionicu u društvu airBaltic za 1 LVL. Stoga, od tog datuma, BAS više nije dioničar društva airBaltic (13).

| (24) | U odnosu na financijsku situaciju društva airBaltic, latvijska su nadležna tijela objasnila da su financijske teškoće poduzeća počele u 2008. zbog globalne ekonomske krize i naglog rasta cijena nafte. Zbog toga je društvo airBaltic u 2008. ostvarilo gubitke od 28 milijuna LVL (39,64 milijuna EUR). Međutim, to je društvo u 2009. ponovno ostvarilo dobit od 14 milijuna LVL (19,82 milijuna EUR) (14). AirBaltic je 2010. opet imao gubitke od 34,2 milijuna LVL (48,42 milijuna EUR). Latvijski ministar gospodarstva rekao je u lipnju 2011. da je airBaltic u prvih pet mjeseci 2011. poslovao s gubitkom od 18 milijuna LVL (25,48 milijuna EUR) i da je pred stečajem (15). Društvo airBaltic zatražilo je pravnu zaštitu od svojih vjerovnika 21. rujna 2011. (16). Iz rezultata revizije za 2011. očiti su gubici od 83,5 milijuna LVL (118,22 milijuna EUR). |
| --- | --- |

(24)

U odnosu na financijsku situaciju društva airBaltic, latvijska su nadležna tijela objasnila da su financijske teškoće poduzeća počele u 2008. zbog globalne ekonomske krize i naglog rasta cijena nafte. Zbog toga je društvo airBaltic u 2008. ostvarilo gubitke od 28 milijuna LVL (39,64 milijuna EUR). Međutim, to je društvo u 2009. ponovno ostvarilo dobit od 14 milijuna LVL (19,82 milijuna EUR) (14). AirBaltic je 2010. opet imao gubitke od 34,2 milijuna LVL (48,42 milijuna EUR). Latvijski ministar gospodarstva rekao je u lipnju 2011. da je airBaltic u prvih pet mjeseci 2011. poslovao s gubitkom od 18 milijuna LVL (25,48 milijuna EUR) i da je pred stečajem (15). Društvo airBaltic zatražilo je pravnu zaštitu od svojih vjerovnika 21. rujna 2011. (16). Iz rezultata revizije za 2011. očiti su gubici od 83,5 milijuna LVL (118,22 milijuna EUR).

| (25) | Latvija je 27. kolovoza 2012. objavila poziv mogućim ulagačima da izraze svoj interes za stjecanje 50 % minus jedne dionice kapitala društva airBaltic (17), ali nisu bile isključene ni transakcije drugačije prirode. Glavni kriteriji za odabir ulagača uključivali su sposobnost za poticanje razvoja društva airBaltic, ugled i iskustvo ulagača te njegova financijska sredstva. Postupak bi trebao biti završen tijekom 2014. |
| --- | --- |

(25)

Latvija je 27. kolovoza 2012. objavila poziv mogućim ulagačima da izraze svoj interes za stjecanje 50 % minus jedne dionice kapitala društva airBaltic (17), ali nisu bile isključene ni transakcije drugačije prirode. Glavni kriteriji za odabir ulagača uključivali su sposobnost za poticanje razvoja društva airBaltic, ugled i iskustvo ulagača te njegova financijska sredstva. Postupak bi trebao biti završen tijekom 2014.

4.   OPIS MJERA

4.1.   SPORAZUM OD 3. LISTOPADA 2011.: PRVI DRŽAVNI ZAJAM I ZAJAM BAS-A

| (26) | Na temelju sporazuma od 3. listopada 2011. („Sporazum”), Latvija je pristala odobriti društvu airBaltic zajam od 16 milijuna LVL (22,65 milijuna EUR) („prvi državni zajam”, 1. mjera) uz drugi zajam od 14 milijuna LVL (19,82 milijuna EUR) od BAS-a („zajam BAS-a”). Uvjeti oba zajma bili su povezani i jednaki i određena je početna kamatna stopa na [11 – 13] (18) %. Međutim, u trenutku odobravanja zajma društvu airBaltic, BAS se odrekao svog prava na jamstvo za zajam BAS-a. |
| --- | --- |

(26)

Na temelju sporazuma od 3. listopada 2011. („Sporazum”), Latvija je pristala odobriti društvu airBaltic zajam od 16 milijuna LVL (22,65 milijuna EUR) („prvi državni zajam”, 1. mjera) uz drugi zajam od 14 milijuna LVL (19,82 milijuna EUR) od BAS-a („zajam BAS-a”). Uvjeti oba zajma bili su povezani i jednaki i određena je početna kamatna stopa na [11 – 13] (18) %. Međutim, u trenutku odobravanja zajma društvu airBaltic, BAS se odrekao svog prava na jamstvo za zajam BAS-a.

| (27) | U sporazumu je također bilo predviđeno da će država najkasnije 15. prosinca 2011. odobriti društvu airBaltic dodatni zajam neodređenog iznosa razmjerno njegovim pravima glasa pod uvjetima koji su jednaki prvom državnom zajmu. Oba su državna zajma trebala biti kapitalizirana da su ispunjeni određeni uvjeti, između ostalog ako uprava društva airBaltic odobri poslovni plan/plan restrukturiranja. |
| --- | --- |

(27)

U sporazumu je također bilo predviđeno da će država najkasnije 15. prosinca 2011. odobriti društvu airBaltic dodatni zajam neodređenog iznosa razmjerno njegovim pravima glasa pod uvjetima koji su jednaki prvom državnom zajmu. Oba su državna zajma trebala biti kapitalizirana da su ispunjeni određeni uvjeti, između ostalog ako uprava društva airBaltic odobri poslovni plan/plan restrukturiranja.

| (28) | U članku 7. Sporazuma predviđeni su uvjeti za buduće povećanje kapitala društva airBaltic. Posebno je u članku 7. stavku 3. navedeno da se „državni zajam i zajam BAS-a [...] mogu dodati iznosu koji će se kapitalizirati”. U skladu s člankom 7. stavkom 4., BAS je odlučio glasati za kapitalizaciju zajma i povećanje kapitala. Ako BAS ne ispuni svoje obveze, u članku 7. stavku 4. predviđeno je pravo države da od BAS-a kupi njegove dionice u društvu airBaltic za 1 LVL (19). |
| --- | --- |

(28)

U članku 7. Sporazuma predviđeni su uvjeti za buduće povećanje kapitala društva airBaltic. Posebno je u članku 7. stavku 3. navedeno da se „državni zajam i zajam BAS-a [...] mogu dodati iznosu koji će se kapitalizirati”. U skladu s člankom 7. stavkom 4., BAS je odlučio glasati za kapitalizaciju zajma i povećanje kapitala. Ako BAS ne ispuni svoje obveze, u članku 7. stavku 4. predviđeno je pravo države da od BAS-a kupi njegove dionice u društvu airBaltic za 1 LVL (19).

| (29) | Latvija je odobrila prvi državni zajam društvu airBaltic 21. listopada 2011. (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 3.). BAS je odobrio zajam BAS-a 1. studenoga 2011. |
| --- | --- |

(29)

Latvija je odobrila prvi državni zajam društvu airBaltic 21. listopada 2011. (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 3.). BAS je odobrio zajam BAS-a 1. studenoga 2011.

| (30) | Dana 13. prosinca 2011., kada se vlasnički udio Latvije u društvu airBaltic povećao na 99,8 % (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 21.), latvijska vlada odlučila je odobriti smanjenje kamata za prvi državni zajam s [11 – 13] % na [2 – 4] %. Budući da su prvi državni zajam i zajam BAS bili povezani (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 26.), isto se smanjenje kamatne stope primjenjivalo i na potonji. |
| --- | --- |

(30)

Dana 13. prosinca 2011., kada se vlasnički udio Latvije u društvu airBaltic povećao na 99,8 % (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 21.), latvijska vlada odlučila je odobriti smanjenje kamata za prvi državni zajam s [11 – 13] % na [2 – 4] %. Budući da su prvi državni zajam i zajam BAS bili povezani (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 26.), isto se smanjenje kamatne stope primjenjivalo i na potonji.

4.2.   DRUGI DRŽAVNI ZAJAM OD 13. PROSINCA 2011.

| (31) | Dana 13. prosinca 2011., u isto vrijeme kada je smanjena kamatna stopa za prvi državni zajam (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 30.), latvijska vlada odlučila je odobriti konvertibilni zajam društvu airBaltic u iznosu od 67 milijuna LVL (94,86 milijuna EUR) uz kamatnu stopu od [9 – 11] % podijeljen na dva obroka („drugi državni zajam”, 2. mjera) (20). |
| --- | --- |

(31)

Dana 13. prosinca 2011., u isto vrijeme kada je smanjena kamatna stopa za prvi državni zajam (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 30.), latvijska vlada odlučila je odobriti konvertibilni zajam društvu airBaltic u iznosu od 67 milijuna LVL (94,86 milijuna EUR) uz kamatnu stopu od [9 – 11] % podijeljen na dva obroka („drugi državni zajam”, 2. mjera) (20).

| (32) | Prvi obrok drugog državnog zajma u iznosu od 41,6 milijuna LVL (58,89 milijuna EUR) odmah je stavljen na raspolaganje društvu airBaltic sporazumom od 14. prosinca 2011. Drugi obrok od 25,4 milijuna LVL (35,96 milijuna EUR) stavljen je na raspolaganje društvu 14. prosinca 2012., odnosno, nakon što je Komisija donijela svoju odluku o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(32)

Prvi obrok drugog državnog zajma u iznosu od 41,6 milijuna LVL (58,89 milijuna EUR) odmah je stavljen na raspolaganje društvu airBaltic sporazumom od 14. prosinca 2011. Drugi obrok od 25,4 milijuna LVL (35,96 milijuna EUR) stavljen je na raspolaganje društvu 14. prosinca 2012., odnosno, nakon što je Komisija donijela svoju odluku o pokretanju postupka.

4.3.   POVEĆANJE KAPITALA DRUŠTVA AIRBALTIC DOGOVORENO 22. PROSINCA 2011.

| (33) | Za vrijeme sastanka dioničara društva airBaltic održanog 22. prosinca 2011., latvijska država i BAS, unatoč tome što je potonji u tome trenutku bio vlasnik samo jedne dionice društva, dogovorili su povećanje kapitala od 110 milijuna LVL (155,74 milijuna EUR) („povećanje kapitala”, 3. mjera). To se trebalo ostvariti konverzijom prvog državnog zajma, prvog obroka drugog državnog zajma i zajma BAS-a u kapital, zajedno s doprinosom BAS-a u gotovini u iznosu od 37,7 milijuna LVL (53,38 milijuna EUR). |
| --- | --- |

(33)

Za vrijeme sastanka dioničara društva airBaltic održanog 22. prosinca 2011., latvijska država i BAS, unatoč tome što je potonji u tome trenutku bio vlasnik samo jedne dionice društva, dogovorili su povećanje kapitala od 110 milijuna LVL (155,74 milijuna EUR) („povećanje kapitala”, 3. mjera). To se trebalo ostvariti konverzijom prvog državnog zajma, prvog obroka drugog državnog zajma i zajma BAS-a u kapital, zajedno s doprinosom BAS-a u gotovini u iznosu od 37,7 milijuna LVL (53,38 milijuna EUR).

| (34) | Latvijska država izvršila je svoju odluku o sudjelovanju u povećanju kapitala društva airBaltic 29. prosinca 2011. i nastavila je s konverzijom prvog državnog zajma i prvog obroka drugog državnog zajma u kapital. |
| --- | --- |

(34)

Latvijska država izvršila je svoju odluku o sudjelovanju u povećanju kapitala društva airBaltic 29. prosinca 2011. i nastavila je s konverzijom prvog državnog zajma i prvog obroka drugog državnog zajma u kapital.

| (35) | Dopisom od 4. siječnja 2012. Ministarstvo prometa Latvije zatražilo je da BAS sudjeluje u povećanju kapitala konverzijom zajma BAS-a i injekcijom gotovine. Unatoč zahtjevima latvijskih nadležnih tijela, činilo se da BAS nije sklon ispuniti dogovor sklopljen na sastanku dioničara. Dopisima od 6. do 26. siječnja 2012. BAS je osporavao da je država od banke Latvijas Krājbanka stekla dionice društva airBaltic koje su prethodno bile u vlasništvu BAS-a (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 21.) i tražio je da se država suzdrži od donošenja odluka o promjenama u kapitalu društva airBaltic. FCMC je 19. siječnja 2012. izdao formalnu zabranu BAS-u i društvu airBaltic da uključe zajam BAS-a kao dio povećanja kapitala. |
| --- | --- |

(35)

Dopisom od 4. siječnja 2012. Ministarstvo prometa Latvije zatražilo je da BAS sudjeluje u povećanju kapitala konverzijom zajma BAS-a i injekcijom gotovine. Unatoč zahtjevima latvijskih nadležnih tijela, činilo se da BAS nije sklon ispuniti dogovor sklopljen na sastanku dioničara. Dopisima od 6. do 26. siječnja 2012. BAS je osporavao da je država od banke Latvijas Krājbanka stekla dionice društva airBaltic koje su prethodno bile u vlasništvu BAS-a (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 21.) i tražio je da se država suzdrži od donošenja odluka o promjenama u kapitalu društva airBaltic. FCMC je 19. siječnja 2012. izdao formalnu zabranu BAS-u i društvu airBaltic da uključe zajam BAS-a kao dio povećanja kapitala.

| (36) | Do 30. siječnja 2012., odnosno, kraja prve faze razdoblja provedbe upisa za povećanje kapitala, BAS nije izvršio konverziju zajma ni uložio gotovinu. |
| --- | --- |

(36)

Do 30. siječnja 2012., odnosno, kraja prve faze razdoblja provedbe upisa za povećanje kapitala, BAS nije izvršio konverziju zajma ni uložio gotovinu.

4.4.   PRITUŽBA BAS-A I DALJNJA DOGAĐANJA

| (37) | Pritužba podnesena Komisiji 9. siječnja 2012. odnosila se na prvi i drugi državni zajam te na povećanje kapitala. Osim toga, BAS se žalio na dvije druge mjere koje bi mogle predstavljati državnu potporu društvu airBaltic, odnosno, na činjenicu da je država od društva airBaltic kupila bezkuponske obveznice u travnju 2010. (4. mjera) i isplatu banke Latvijas Krājbanka društvu airBaltic u iznosu od 2,8 milijuna EUR izvršenu 21. i 22. studenoga 2011. (5. mjera). |
| --- | --- |

(37)

Pritužba podnesena Komisiji 9. siječnja 2012. odnosila se na prvi i drugi državni zajam te na povećanje kapitala. Osim toga, BAS se žalio na dvije druge mjere koje bi mogle predstavljati državnu potporu društvu airBaltic, odnosno, na činjenicu da je država od društva airBaltic kupila bezkuponske obveznice u travnju 2010. (4. mjera) i isplatu banke Latvijas Krājbanka društvu airBaltic u iznosu od 2,8 milijuna EUR izvršenu 21. i 22. studenoga 2011. (5. mjera).

| (38) | Latvija je objasnila da je 4. mjera podrazumijevala kupnju bezkuponskih obveznica od društva airBaltic u iznosu od 30 milijuna LVL (42,47 milijuna EUR) koju su izvršili većinski dioničari društva airBaltic u tom trenutku, odnosno, Latvijska država i BAS. Latvijski dio nije izravno kupilo Ministarstvo prometa kao stvarni vlasnik dionica društva airBaltic, već latvijski Državni centar za radio i televiziju („LVRTC”), poduzeće koje je u 100 %-tnom državnom vlasništvu. Obveznice su kupljene po nominalnoj vrijednosti od 1 LVL svaka i bez kamata te su ih kupile Latvija i BAS razmjerno svom vlasničkom udjelu. Time bi latvijska država od društva airBaltic kupila obveznice s nultom kamatnom stopom u iznosu od otprilike 15,78 milijuna LVL (22,34 milijuna EUR), a BAS bi stekao oko 14,22 milijuna LVL (20,13 milijuna EUR). Obveznice će se pretvoriti u kapital 1. srpnja 2015. po stopi od jedne dionice po obveznici. |
| --- | --- |

(38)

Latvija je objasnila da je 4. mjera podrazumijevala kupnju bezkuponskih obveznica od društva airBaltic u iznosu od 30 milijuna LVL (42,47 milijuna EUR) koju su izvršili većinski dioničari društva airBaltic u tom trenutku, odnosno, Latvijska država i BAS. Latvijski dio nije izravno kupilo Ministarstvo prometa kao stvarni vlasnik dionica društva airBaltic, već latvijski Državni centar za radio i televiziju („LVRTC”), poduzeće koje je u 100 %-tnom državnom vlasništvu. Obveznice su kupljene po nominalnoj vrijednosti od 1 LVL svaka i bez kamata te su ih kupile Latvija i BAS razmjerno svom vlasničkom udjelu. Time bi latvijska država od društva airBaltic kupila obveznice s nultom kamatnom stopom u iznosu od otprilike 15,78 milijuna LVL (22,34 milijuna EUR), a BAS bi stekao oko 14,22 milijuna LVL (20,13 milijuna EUR). Obveznice će se pretvoriti u kapital 1. srpnja 2015. po stopi od jedne dionice po obveznici.

| (39) | U pogledu 5. mjere, latvijska su nadležna tijela objasnila da društvu airBaltic nisu izvršena nikakva plaćanja 21. i 22. studenoga 2011., kao što je tvrdio podnositelj pritužbe. Međutim, društvo airBaltic podnijelo je tri naloga za plaćanje banci Latvijas Krājbanka prije odluka FCMC-a od 17. studenoga 2011. o ograničenju bankarskih operacija iznad 100 000 EUR i prekidu svih operacija banke Latvijas Krājbanka 21. studenoga 2011. (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 20.). Te je naloge Latvijas Krājbanka izvršila nekoliko dana kasnije. Posebno su upitne bile dvije uplate u iznosu od [...] milijuna USD društvu IATA Clearing House i u iznosu od [...] milijuna EUR Međunarodnoj zračnoj luci Riga koje su izvršene 25. studenoga 2011., te prijenos [...] milijuna EUR na drugi bankovni račun društva airBaltic u banci Swedbank dana 30. studenoga 2011. |
| --- | --- |

(39)

U pogledu 5. mjere, latvijska su nadležna tijela objasnila da društvu airBaltic nisu izvršena nikakva plaćanja 21. i 22. studenoga 2011., kao što je tvrdio podnositelj pritužbe. Međutim, društvo airBaltic podnijelo je tri naloga za plaćanje banci Latvijas Krājbanka prije odluka FCMC-a od 17. studenoga 2011. o ograničenju bankarskih operacija iznad 100 000 EUR i prekidu svih operacija banke Latvijas Krājbanka 21. studenoga 2011. (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 20.). Te je naloge Latvijas Krājbanka izvršila nekoliko dana kasnije. Posebno su upitne bile dvije uplate u iznosu od [...] milijuna USD društvu IATA Clearing House i u iznosu od [...] milijuna EUR Međunarodnoj zračnoj luci Riga koje su izvršene 25. studenoga 2011., te prijenos [...] milijuna EUR na drugi bankovni račun društva airBaltic u banci Swedbank dana 30. studenoga 2011.

4.4.1.   Plan „reShape” iz ožujka 2012.

| (40) | U ožujku 2012. društvo airBaltic donijelo je plan pod nazivom „reShape”. U njemu je predviđen niz mjera, uključujući kupnju učinkovitijih zrakoplova (21) i zatvaranje određenih linija, zbog čega bi društvo moglo u realističnom i optimističnom scenariju 2014. doći na nulu. Međutim, prema pesimističnom scenariju, društvo airBaltic imalo bi negativan EBIT barem do 2016. |
| --- | --- |

(40)

U ožujku 2012. društvo airBaltic donijelo je plan pod nazivom „reShape”. U njemu je predviđen niz mjera, uključujući kupnju učinkovitijih zrakoplova (21) i zatvaranje određenih linija, zbog čega bi društvo moglo u realističnom i optimističnom scenariju 2014. doći na nulu. Međutim, prema pesimističnom scenariju, društvo airBaltic imalo bi negativan EBIT barem do 2016.

| (41) | U planu reShape predviđeno je da će uz 83 milijuna LVL (117,51 milijuna EUR) koji su već izdvojeni za poduzeće (22), biti potrebno dodatnih [45 – 55] milijuna LVL ([64 – 78] milijuna EUR) [...] prema realističnom scenariju. Taj bi se iznos smanjio na [5 – 15] milijuna LVL ([7 – 21] milijuna EUR) prema optimističnom scenariju, ali bi se povećao na [135 – 145] milijuna LVL ([192 – 206] milijuna EUR) prema pesimističnom scenariju. |
| --- | --- |

(41)

U planu reShape predviđeno je da će uz 83 milijuna LVL (117,51 milijuna EUR) koji su već izdvojeni za poduzeće (22), biti potrebno dodatnih [45 – 55] milijuna LVL ([64 – 78] milijuna EUR) [...] prema realističnom scenariju. Taj bi se iznos smanjio na [5 – 15] milijuna LVL ([7 – 21] milijuna EUR) prema optimističnom scenariju, ali bi se povećao na [135 – 145] milijuna LVL ([192 – 206] milijuna EUR) prema pesimističnom scenariju.

4.5.   PRITUŽBA OD 18. SRPNJA 2012.

| (42) | Osim Latvije i BAS-a, stranke ugovora bili su i neki drugi ulagači. Ti ulagači pristali su odobriti dva sindicirana zajma društvu airBaltic u iznosu od 35 milijuna EUR svaki uz početnu kamatnu stopu od [5 – 7] %. Sindicirani zajam br. 1 trebale su odobriti banka Latvijas Krājbanka i litavska banka Snoras. Sindicirani zajam br. 2 trebalo je odobriti nekoliko poduzeća, između ostalih Taurus. Tim su sindiciranim zajmovima trebala biti zamijenjena potraživanja tih privatnih ulagača protiv društva airBaltic. Ako BAS ne ispuni svoje obveze iz Sporazuma, u skladu s njegovim člankom 7. stavkom 4., ulagači koji su trebali društvu airBaltic odobriti sindicirani zajam br. 2 – uključujući BAS-ovog dioničara Taurusa – pristali su „ustupiti i predati državi ili njezinom imenovanom poduzeću iznos od 1 LVL za sva potraživanja koja proizlaze iz [...] neplaćenog [sindiciranog] zajma br. 2”. |
| --- | --- |

(42)

Osim Latvije i BAS-a, stranke ugovora bili su i neki drugi ulagači. Ti ulagači pristali su odobriti dva sindicirana zajma društvu airBaltic u iznosu od 35 milijuna EUR svaki uz početnu kamatnu stopu od [5 – 7] %. Sindicirani zajam br. 1 trebale su odobriti banka Latvijas Krājbanka i litavska banka Snoras. Sindicirani zajam br. 2 trebalo je odobriti nekoliko poduzeća, između ostalih Taurus. Tim su sindiciranim zajmovima trebala biti zamijenjena potraživanja tih privatnih ulagača protiv društva airBaltic. Ako BAS ne ispuni svoje obveze iz Sporazuma, u skladu s njegovim člankom 7. stavkom 4., ulagači koji su trebali društvu airBaltic odobriti sindicirani zajam br. 2 – uključujući BAS-ovog dioničara Taurusa – pristali su „ustupiti i predati državi ili njezinom imenovanom poduzeću iznos od 1 LVL za sva potraživanja koja proizlaze iz [...] neplaćenog [sindiciranog] zajma br. 2”.

| (43) | Komisija je 18. srpnja 2012. zaprimila dodatnu pritužbu (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 7.) u vezi s obvezom ulagača iz članka 7. stavka 4. Sporazuma da ustupe i prenesu na državu ili poduzeće koje ona odredi sva potraživanja koja proizlaze iz sindiciranog zajma br. 2 za samo 1 LVL (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 28.). Podnositelj pritužbe tvrdi da je latvijska država dopisima od 9. veljače 2012. i 12. lipnja 2012. odlučila da će se potraživanje u iznosu od 5 milijuna EUR prema društvu airBaltic za sindicirani zajam br. 2, dio koji je odobrio Taurus, od ukupnog iznosa od 35 milijuna EUR, ustupiti društvu airBaltic po cijeni od 1 LVL (6. mjera). |
| --- | --- |

(43)

Komisija je 18. srpnja 2012. zaprimila dodatnu pritužbu (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 7.) u vezi s obvezom ulagača iz članka 7. stavka 4. Sporazuma da ustupe i prenesu na državu ili poduzeće koje ona odredi sva potraživanja koja proizlaze iz sindiciranog zajma br. 2 za samo 1 LVL (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 28.). Podnositelj pritužbe tvrdi da je latvijska država dopisima od 9. veljače 2012. i 12. lipnja 2012. odlučila da će se potraživanje u iznosu od 5 milijuna EUR prema društvu airBaltic za sindicirani zajam br. 2, dio koji je odobrio Taurus, od ukupnog iznosa od 35 milijuna EUR, ustupiti društvu airBaltic po cijeni od 1 LVL (6. mjera).

5.   ODLUKA O POKRETANJU POSTUPKA

| (44) | Komisija je 20. studenoga 2012. odlučila pokrenuti formalni istražni postupak. U svojoj odluci o pokretanju postupka, Komisija je zauzela preliminarno stajalište da bi se društvo airBaltic, u trenutku kada su odobrene utvrđene mjere, moglo smatrati poduzećem u teškoćama. Također je izrazila sumnje u pogledu šest mjera koje su predmet ocjene i došla je do preliminarnog zaključka da sve one predstavljaju državnu potporu. |
| --- | --- |

(44)

Komisija je 20. studenoga 2012. odlučila pokrenuti formalni istražni postupak. U svojoj odluci o pokretanju postupka, Komisija je zauzela preliminarno stajalište da bi se društvo airBaltic, u trenutku kada su odobrene utvrđene mjere, moglo smatrati poduzećem u teškoćama. Također je izrazila sumnje u pogledu šest mjera koje su predmet ocjene i došla je do preliminarnog zaključka da sve one predstavljaju državnu potporu.

| (45) | Komisija je prvo primijetila da je prvi državni zajam (1. mjera) odobrila država u isto vrijeme kada i zajam BAS-a – razmjerno njihovim dioničkim udjelima – i pod istim uvjetima, što na prvi pogled upućuje na to da su zajmovi odobreni pod jednakim uvjetima. Međutim, Komisija je primijetila da prvi državni zajam i zajam BAS-a ne može ocijeniti zasebno već u općem kontekstu odredbi Sporazuma. U skladu s time, Komisija je primijetila da iz Sporazuma ne proizlazi da je, uz zajam BAS-a, BAS uz drugi državni zajam morao društvu airBaltic odobriti i konvertibilni zajam i da je država preuzela obveze koje su drugačije i gospodarski značajnije od obveza koje je preuzeo BAS. Komisija je također primijetila da je BAS odluku o ulaganju u airBaltic donio u kontekstu u kojem su javna tijela već pokazala svoju spremnost da pruže financijsku potporu trgovačkom društvu. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je prvo primijetila da je prvi državni zajam (1. mjera) odobrila država u isto vrijeme kada i zajam BAS-a – razmjerno njihovim dioničkim udjelima – i pod istim uvjetima, što na prvi pogled upućuje na to da su zajmovi odobreni pod jednakim uvjetima. Međutim, Komisija je primijetila da prvi državni zajam i zajam BAS-a ne može ocijeniti zasebno već u općem kontekstu odredbi Sporazuma. U skladu s time, Komisija je primijetila da iz Sporazuma ne proizlazi da je, uz zajam BAS-a, BAS uz drugi državni zajam morao društvu airBaltic odobriti i konvertibilni zajam i da je država preuzela obveze koje su drugačije i gospodarski značajnije od obveza koje je preuzeo BAS. Komisija je također primijetila da je BAS odluku o ulaganju u airBaltic donio u kontekstu u kojem su javna tijela već pokazala svoju spremnost da pruže financijsku potporu trgovačkom društvu.

| (46) | U odnosu na kamatu prvog državnog zajma i smanjenje kamate [5 – 15] postotnih bodova ostvareno u prosincu 2011. (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 30.), Komisija je sumnjala da su primijenjene stope bile na tržišnoj razini s obzirom na velike teškoće društva airBaltic u to vrijeme. |
| --- | --- |

(46)

U odnosu na kamatu prvog državnog zajma i smanjenje kamate [5 – 15] postotnih bodova ostvareno u prosincu 2011. (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 30.), Komisija je sumnjala da su primijenjene stope bile na tržišnoj razini s obzirom na velike teškoće društva airBaltic u to vrijeme.

| (47) | U pogledu drugog državnog zajma (2. mjera), Komisija je prvo primijetila da je on već predviđen u Sporazumu, ali u neodređenom iznosu i podložno nizu čimbenika. Prema Komisiji, drugi se državni zajam nije mogao ravnopravno razmatrati jer se na temelju Sporazuma nije moglo zaključiti – protivno onome što je tvrdila Latvija – da je, uz zajam BAS-a, BAS društvu airBaltic morao odobriti i konvertibilni zajam. Osim toga, Komisija je naglasila da u trenutku kada je Latvija odlučila društvu airBaltic odobriti drugi državi zajam nije bio moguć isti postupak BAS-a jer on nije imao obvezu društvu airBaltic osigurati neki drugi zajam. |
| --- | --- |

(47)

U pogledu drugog državnog zajma (2. mjera), Komisija je prvo primijetila da je on već predviđen u Sporazumu, ali u neodređenom iznosu i podložno nizu čimbenika. Prema Komisiji, drugi se državni zajam nije mogao ravnopravno razmatrati jer se na temelju Sporazuma nije moglo zaključiti – protivno onome što je tvrdila Latvija – da je, uz zajam BAS-a, BAS društvu airBaltic morao odobriti i konvertibilni zajam. Osim toga, Komisija je naglasila da u trenutku kada je Latvija odlučila društvu airBaltic odobriti drugi državi zajam nije bio moguć isti postupak BAS-a jer on nije imao obvezu društvu airBaltic osigurati neki drugi zajam.

| (48) | U odnosu na kamatnu stopu drugog državnog zajma ([9 – 11] %), Komisija je izrazila sumnju da bi ulagač u tržišnom gospodarstvu nekom trgovačkom društvu odobrio zajam uz takvu kamatu s obzirom na teškoće u kojima se nalazio airBaltic i činjenicu da je koristio isto jamstvo kao za prvi državni zajam. |
| --- | --- |

(48)

U odnosu na kamatnu stopu drugog državnog zajma ([9 – 11] %), Komisija je izrazila sumnju da bi ulagač u tržišnom gospodarstvu nekom trgovačkom društvu odobrio zajam uz takvu kamatu s obzirom na teškoće u kojima se nalazio airBaltic i činjenicu da je koristio isto jamstvo kao za prvi državni zajam.

| (49) | U odnosu na povećanje kapitala odobreno 22. prosinca 2011. (3. mjera), Komisija je primijetila da je u trenutku kada je donesena odluka o rekapitalizaciji, BAS već izgubio sve svoje dionice u društvu airBaltic osim jedne (jer ih je država kupila od banke Latvijas Krājbanka). Time je država povećala svoj udio u društvu na 99,8 % (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 21.). Prema tome, konverzija nije imala gospodarskog smisla za BAS od kojeg se tražilo da, kako bi ponovno stekao svoj udio, pretvori zajam BAS-a u kapital i uloži 37,7 milijuna LVL (53,38 milijuna EUR) u gotovini, a sve to uz ograničene mogućnosti da će dobiti povrat na kapital u kratkom ili srednjem roku s obzirom na poteškoće poduzeća. Osim toga, Komisija je izrazila sumnje u vezi s datumom kada je stvarno odobrena 3. mjera. |
| --- | --- |

(49)

U odnosu na povećanje kapitala odobreno 22. prosinca 2011. (3. mjera), Komisija je primijetila da je u trenutku kada je donesena odluka o rekapitalizaciji, BAS već izgubio sve svoje dionice u društvu airBaltic osim jedne (jer ih je država kupila od banke Latvijas Krājbanka). Time je država povećala svoj udio u društvu na 99,8 % (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 21.). Prema tome, konverzija nije imala gospodarskog smisla za BAS od kojeg se tražilo da, kako bi ponovno stekao svoj udio, pretvori zajam BAS-a u kapital i uloži 37,7 milijuna LVL (53,38 milijuna EUR) u gotovini, a sve to uz ograničene mogućnosti da će dobiti povrat na kapital u kratkom ili srednjem roku s obzirom na poteškoće poduzeća. Osim toga, Komisija je izrazila sumnje u vezi s datumom kada je stvarno odobrena 3. mjera.

| (50) | Komisija je također primijetila da su BAS i država imali određeni rok – vjerojatno do 30. siječnja 2012., odnosno, do kraja prve faze razdoblja provedbe upisanog kapitala za povećanje kapitala – za injekciju kapitala u airBaltic. Međutim, država je to učinila 29. ili 30. prosinca 2011., a BAS nikada nije izvršio konverziju zajma ili uložio gotovinu. Prema mišljenju Komisije, Latvija je trebala čekati s konverzijom zajmova dok ne bude sigurna da će BAS to isto učiniti. Zbog toga je Komisija smatrala da se čini da 3. mjera nije u skladu s MEIP-om. |
| --- | --- |

(50)

Komisija je također primijetila da su BAS i država imali određeni rok – vjerojatno do 30. siječnja 2012., odnosno, do kraja prve faze razdoblja provedbe upisanog kapitala za povećanje kapitala – za injekciju kapitala u airBaltic. Međutim, država je to učinila 29. ili 30. prosinca 2011., a BAS nikada nije izvršio konverziju zajma ili uložio gotovinu. Prema mišljenju Komisije, Latvija je trebala čekati s konverzijom zajmova dok ne bude sigurna da će BAS to isto učiniti. Zbog toga je Komisija smatrala da se čini da 3. mjera nije u skladu s MEIP-om.

| (51) | U odnosu na stjecanje 30 milijuna LVL (42,47 milijuna EUR) bezkuponskih obveznica od društva airBaltic u travnju 2010. (4. mjera), Komisija je naglasila da su te obveznice, s obzirom na njihove značajke, usporedive s injekcijom kapitala. Budući da je profitabilnost bila isključena od samog početka jer su obveznice bile beskamatne i da se nije činilo vjerojatnim da će društvo postati profitabilno nakon konverzije zbog loše situacije u kojoj se nalazilo, situacije u industriji zračnog prometa i zbog toga što tada nije postojao plan za obnovu profitabilnosti poduzeća, Komisija je izrazila sumnju u sukladnost 4. mjere s tržištem. Osim toga, Komisija nije mogla zanemariti činjenicu da je BAS stekao obveznice jer je Latvija prije izdavanja obveznica pokazala veliki interes za društvo airBaltic. |
| --- | --- |

(51)

U odnosu na stjecanje 30 milijuna LVL (42,47 milijuna EUR) bezkuponskih obveznica od društva airBaltic u travnju 2010. (4. mjera), Komisija je naglasila da su te obveznice, s obzirom na njihove značajke, usporedive s injekcijom kapitala. Budući da je profitabilnost bila isključena od samog početka jer su obveznice bile beskamatne i da se nije činilo vjerojatnim da će društvo postati profitabilno nakon konverzije zbog loše situacije u kojoj se nalazilo, situacije u industriji zračnog prometa i zbog toga što tada nije postojao plan za obnovu profitabilnosti poduzeća, Komisija je izrazila sumnju u sukladnost 4. mjere s tržištem. Osim toga, Komisija nije mogla zanemariti činjenicu da je BAS stekao obveznice jer je Latvija prije izdavanja obveznica pokazala veliki interes za društvo airBaltic.

| (52) | U pogledu plaćanja Latvijas Krājbanke u iznosu od 2,8 milijuna EUR (5. mjera), Komisija nije mogla sa sigurnošću zaključiti jesu li – u trenutku kada su izvršena ta plaćanja – postupci Latvijas Krājbanke, koja je u 100 %-tnom državnom vlasništvu, bili u potpunosti neovisni o državi. U tom pogledu, Komisija je primijetila da Latvija nije dostavila dokaze da je društvo airBaltic doznačilo uplatu i naloge za plaćanje prije odluke FCMC-a od 17. studenoga 2011. o ograničenju bankarskih operacija po klijentu u iznosu većem od 100 000 EUR. |
| --- | --- |

(52)

U pogledu plaćanja Latvijas Krājbanke u iznosu od 2,8 milijuna EUR (5. mjera), Komisija nije mogla sa sigurnošću zaključiti jesu li – u trenutku kada su izvršena ta plaćanja – postupci Latvijas Krājbanke, koja je u 100 %-tnom državnom vlasništvu, bili u potpunosti neovisni o državi. U tom pogledu, Komisija je primijetila da Latvija nije dostavila dokaze da je društvo airBaltic doznačilo uplatu i naloge za plaćanje prije odluke FCMC-a od 17. studenoga 2011. o ograničenju bankarskih operacija po klijentu u iznosu većem od 100 000 EUR.

| (53) | Naposljetku, u odnosu na potraživanje od 5 milijuna EUR ustupljeno društvu airBaltic (6. mjera), Komisija je u svojoj odluci o pokretanju postupka objasnila da je Latvija, u skladu s člankom 7. stavkom 4. Sporazuma, odlučila da će se potraživanje u iznosu od 5 milijuna EUR prema društvu airBaltic za sindicirani zajam br. 2, dio koji je odobrio Taurus, od ukupnog iznosa 35 milijuna EUR, ustupiti društvu airBaltic po cijeni od 1 LVL. Komisija je istaknula da je u gospodarskom smislu ova operacija bila vrlo slična otpisivanju duga kojim je Latvija oslobodila društvo airBaltic obveze plaćanja kamata i vraćanja dijela sindiciranog zajma br. 2 nositelju potraživanja. Osim toga, Komisija je zaključila da 6. mjera nije u skladu s MEIP-om jer airBaltic u skladu sa Sporazumom nema pravo dobiti kredit u zamjenu za 1 LVL. |
| --- | --- |

(53)

Naposljetku, u odnosu na potraživanje od 5 milijuna EUR ustupljeno društvu airBaltic (6. mjera), Komisija je u svojoj odluci o pokretanju postupka objasnila da je Latvija, u skladu s člankom 7. stavkom 4. Sporazuma, odlučila da će se potraživanje u iznosu od 5 milijuna EUR prema društvu airBaltic za sindicirani zajam br. 2, dio koji je odobrio Taurus, od ukupnog iznosa 35 milijuna EUR, ustupiti društvu airBaltic po cijeni od 1 LVL. Komisija je istaknula da je u gospodarskom smislu ova operacija bila vrlo slična otpisivanju duga kojim je Latvija oslobodila društvo airBaltic obveze plaćanja kamata i vraćanja dijela sindiciranog zajma br. 2 nositelju potraživanja. Osim toga, Komisija je zaključila da 6. mjera nije u skladu s MEIP-om jer airBaltic u skladu sa Sporazumom nema pravo dobiti kredit u zamjenu za 1 LVL.

| (54) | U vezi s ostalim potraživanjima u okviru sindiciranog zajma br. 2 u ukupnom iznosu od 30 milijuna EUR (42,47 milijuna EUR) (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 42.), Komisija je napomenula da bi se prethodno obrazloženje primjenjivalo na ta potraživanja na odgovarajući način. |
| --- | --- |

(54)

U vezi s ostalim potraživanjima u okviru sindiciranog zajma br. 2 u ukupnom iznosu od 30 milijuna EUR (42,47 milijuna EUR) (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 42.), Komisija je napomenula da bi se prethodno obrazloženje primjenjivalo na ta potraživanja na odgovarajući način.

| (55) | Komisija je stoga došla do preliminarnog zaključka da šest mjera koje se ocjenjuju čine nezakonitu državnu potporu jer su odobrene uz kršenje obveze prijave i obveza o neprimjenjivanju mjera utvrđenih u članku 108. stavku 3. UFEU-a. |
| --- | --- |

(55)

Komisija je stoga došla do preliminarnog zaključka da šest mjera koje se ocjenjuju čine nezakonitu državnu potporu jer su odobrene uz kršenje obveze prijave i obveza o neprimjenjivanju mjera utvrđenih u članku 108. stavku 3. UFEU-a.

| (56) | Komisija je također izrazila sumnje u spojivost šest mjera koje se ocjenjuju s unutarnjim tržištem, posebno zato što latvijska nadležna tijela nisu predvidjela moguće osnove za spojivost. Od mogućih osnova za spojivost, Komisija je, s obzirom na poteškoće društva airBaltic, preliminarno smatrala da su jedini primjenjivi kriteriji oni koji se odnose na državnu potporu za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a na temelju Smjernica Komisije o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama (23) („Smjernice za sanaciju i restrukturiranje”). S obzirom na to, na temelju informacija dostupnih u to vrijeme, Komisija je smatrala da se čini da uvjeti za sanaciju nisu ispunjeni i da plan reShape nije uključivao niti jedan od nužnih elemenata da bi se mogao smatrati planom restrukturiranja u smislu odjeljka 3.2. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(56)

Komisija je također izrazila sumnje u spojivost šest mjera koje se ocjenjuju s unutarnjim tržištem, posebno zato što latvijska nadležna tijela nisu predvidjela moguće osnove za spojivost. Od mogućih osnova za spojivost, Komisija je, s obzirom na poteškoće društva airBaltic, preliminarno smatrala da su jedini primjenjivi kriteriji oni koji se odnose na državnu potporu za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a na temelju Smjernica Komisije o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama (23) („Smjernice za sanaciju i restrukturiranje”). S obzirom na to, na temelju informacija dostupnih u to vrijeme, Komisija je smatrala da se čini da uvjeti za sanaciju nisu ispunjeni i da plan reShape nije uključivao niti jedan od nužnih elemenata da bi se mogao smatrati planom restrukturiranja u smislu odjeljka 3.2. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje.

6.   PRIMJEDBE NA ODLUKU O POKRETANJU POSTUPKA

6.1.   PRIMJEDBE LATVIJE

| (57) | U svojim primjedbama na odluku Komisije o pokretanju postupka, Latvija primjećuje da su 1., 2., 3. i 6. mjera međuovisne i da proizlaze iz Sporazuma te tako čine istu financijsku transakciju koja se mora ocjenjivati u trenutku kada je sklopljen sporazum, odnosno 3. listopada 2011. Na osnovu toga, Latvija zaključuje da su te mjere istovremene i u skladu s MEIP-om i stoga ne predstavljaju državnu potporu. |
| --- | --- |

(57)

U svojim primjedbama na odluku Komisije o pokretanju postupka, Latvija primjećuje da su 1., 2., 3. i 6. mjera međuovisne i da proizlaze iz Sporazuma te tako čine istu financijsku transakciju koja se mora ocjenjivati u trenutku kada je sklopljen sporazum, odnosno 3. listopada 2011. Na osnovu toga, Latvija zaključuje da su te mjere istovremene i u skladu s MEIP-om i stoga ne predstavljaju državnu potporu.

| (58) | Latvija tvrdi da je BAS pokrenuo sklapanje Sporazuma i da je zapravo on tražio od države da sudjeluje u povećanju kapitala. Država je na kraju pristala na ulaganje podložno strogim uvjetima propisanima u Sporazumu. Jedan od ključnih elemenata Sporazuma bila je injekcija države i BAS-a u iznosu od oko 100 milijuna LVL (141,58 milijuna EUR) u dvije faze: i. 30 milijuna LVL (42,47 milijuna EUR) u obliku prvog državnog zajma i zajma BAS-a, i ii. otprilike 70 milijuna LVL (99,1 milijun EUR) koje će osigurati država i BAS u skladu sa svojim udjelima. Stoga je, prema Latviji, BAS imao ugovornu obvezu uložiti dodatni kapital u airBaltic razmjerno svom vlasničkom udjelu. Latvija svoj zaključak temelji na članku 7. stavku 2. Sporazuma u kojem je propisano da će država dati drugi zajam društvu airBaltic „razmjerno njezinim glasačkim pravima”, što prema mišljenju Latvije znači da je BAS morao uložiti iznos koji je razmjeran njegovom vlasničkom udjelu. |
| --- | --- |

(58)

Latvija tvrdi da je BAS pokrenuo sklapanje Sporazuma i da je zapravo on tražio od države da sudjeluje u povećanju kapitala. Država je na kraju pristala na ulaganje podložno strogim uvjetima propisanima u Sporazumu. Jedan od ključnih elemenata Sporazuma bila je injekcija države i BAS-a u iznosu od oko 100 milijuna LVL (141,58 milijuna EUR) u dvije faze: i. 30 milijuna LVL (42,47 milijuna EUR) u obliku prvog državnog zajma i zajma BAS-a, i ii. otprilike 70 milijuna LVL (99,1 milijun EUR) koje će osigurati država i BAS u skladu sa svojim udjelima. Stoga je, prema Latviji, BAS imao ugovornu obvezu uložiti dodatni kapital u airBaltic razmjerno svom vlasničkom udjelu. Latvija svoj zaključak temelji na članku 7. stavku 2. Sporazuma u kojem je propisano da će država dati drugi zajam društvu airBaltic „razmjerno njezinim glasačkim pravima”, što prema mišljenju Latvije znači da je BAS morao uložiti iznos koji je razmjeran njegovom vlasničkom udjelu.

| (59) | Latvija također napominje da je u Sporazumu predviđen niz mjera za nepredviđene situacije u cilju zaštite financijskih interesa države u slučaju da BAS ne ispuni svoje obveze: i. pravo države da kupi dionice od BAS-a za 1 LVL, ii. obveza privatnih ulagača koji su društvu airBaltic odobrili sindicirani zajam br. 2, da svoja potraživanja prema društvu airBaltic u određenim okolnostima ustupe državi te iii. obveza ulagača da nadoknade društvu airBaltic određena dugovanja izvan bilance u iznosu od otprilike [...] milijuna EUR (24). Činjenica da su BAS i ulagači prihvatili te mjere za nepredviđene situacije, prema mišljenju Latvije, dokaz je da su ulagači bili sigurni da će BAS ispuniti svoje obveze. Na temelju toga Latvija smatra da su 1., 2. i 3. mjera povezane i racionalne prema MEIP-u. Osim toga, budući da je 6. mjera bila nužna posljedica mjera za nepredviđene situacije, Latvija tvrdi da ni ta mjera ne predstavlja državnu potporu. |
| --- | --- |

(59)

Latvija također napominje da je u Sporazumu predviđen niz mjera za nepredviđene situacije u cilju zaštite financijskih interesa države u slučaju da BAS ne ispuni svoje obveze: i. pravo države da kupi dionice od BAS-a za 1 LVL, ii. obveza privatnih ulagača koji su društvu airBaltic odobrili sindicirani zajam br. 2, da svoja potraživanja prema društvu airBaltic u određenim okolnostima ustupe državi te iii. obveza ulagača da nadoknade društvu airBaltic određena dugovanja izvan bilance u iznosu od otprilike [...] milijuna EUR (24). Činjenica da su BAS i ulagači prihvatili te mjere za nepredviđene situacije, prema mišljenju Latvije, dokaz je da su ulagači bili sigurni da će BAS ispuniti svoje obveze. Na temelju toga Latvija smatra da su 1., 2. i 3. mjera povezane i racionalne prema MEIP-u. Osim toga, budući da je 6. mjera bila nužna posljedica mjera za nepredviđene situacije, Latvija tvrdi da ni ta mjera ne predstavlja državnu potporu.

| (60) | Osim toga, u pogledu 1. mjere, Latvija dodaje da je kamata bila u skladu s MEIP-om i Komunikacijom o referentnoj kamatnoj stopi (25) i tvrdi da je smanjenje kamata s [11 – 13] % na [2 – 4] % bilo ekonomski razumno za državu u cilju smanjenja troškova financiranja društva airBaltic (u kojem je tada već imao udio od 99,8 %). U pogledu 2. mjere, Latvija smatra da je kamata bila u skladu s MEIP-om. |
| --- | --- |

(60)

Osim toga, u pogledu 1. mjere, Latvija dodaje da je kamata bila u skladu s MEIP-om i Komunikacijom o referentnoj kamatnoj stopi (25) i tvrdi da je smanjenje kamata s [11 – 13] % na [2 – 4] % bilo ekonomski razumno za državu u cilju smanjenja troškova financiranja društva airBaltic (u kojem je tada već imao udio od 99,8 %). U pogledu 2. mjere, Latvija smatra da je kamata bila u skladu s MEIP-om.

| (61) | U odnosu na 3. mjeru, latvijska nadležna tijela tvrde da je konverzija prvog državnog zajma i prvog obroka drugog državnog zajma u kapital izvršena na temelju odluke BAS-a da pretvori zajam BAS-a i uloži 37,7 milijuna LVL (53,38 milijuna EUR) u gotovini, koja je donesena na sastanku dioničara društva airBaltic održanom 22. prosinca 2011. Latvijska nadležna tijela ponavljaju da se 1., 2. i 3. mjera ne bi trebale ocjenjivati zasebno već samo zajedno sa širom transakcijom čiji su neodvojivi dio. Budući da su tu transakciju istodobno dogovorili BAS i država, Latvija isključuje postojanje državne potpore. Latvija zatim tvrdi da činjenica da BAS nije ispunio svoju obvezu u roku (tj. do 30. siječnja 2012.) nije važna i da država nije mogla učiniti ništa drugo nego pretvoriti prvi državni zajam i prvi obrok drugog državnog zajma u kapital – što je učinila 29. prosinca 2011. Osim toga, Latvija objašnjava da je država poduzela sve moguće korake da prisili BAS da ispuni svoju obvezu. |
| --- | --- |

(61)

U odnosu na 3. mjeru, latvijska nadležna tijela tvrde da je konverzija prvog državnog zajma i prvog obroka drugog državnog zajma u kapital izvršena na temelju odluke BAS-a da pretvori zajam BAS-a i uloži 37,7 milijuna LVL (53,38 milijuna EUR) u gotovini, koja je donesena na sastanku dioničara društva airBaltic održanom 22. prosinca 2011. Latvijska nadležna tijela ponavljaju da se 1., 2. i 3. mjera ne bi trebale ocjenjivati zasebno već samo zajedno sa širom transakcijom čiji su neodvojivi dio. Budući da su tu transakciju istodobno dogovorili BAS i država, Latvija isključuje postojanje državne potpore. Latvija zatim tvrdi da činjenica da BAS nije ispunio svoju obvezu u roku (tj. do 30. siječnja 2012.) nije važna i da država nije mogla učiniti ništa drugo nego pretvoriti prvi državni zajam i prvi obrok drugog državnog zajma u kapital – što je učinila 29. prosinca 2011. Osim toga, Latvija objašnjava da je država poduzela sve moguće korake da prisili BAS da ispuni svoju obvezu.

| (62) | U odnosu na 6. mjeru, Latvija dodaje da je ustupanje potraživanja društvu airBaltic bilo posljedica mjera predviđenih u članku 7. stavku 4. Sporazuma. Prema Latviji, time se osigurava ravnopravnost cijelog Sporazuma jer se ustupanjem potraživanja društvu airBaltic jamči da će privatni ulagači dati doprinos razmjeran financijskoj injekciji u airBaltic. |
| --- | --- |

(62)

U odnosu na 6. mjeru, Latvija dodaje da je ustupanje potraživanja društvu airBaltic bilo posljedica mjera predviđenih u članku 7. stavku 4. Sporazuma. Prema Latviji, time se osigurava ravnopravnost cijelog Sporazuma jer se ustupanjem potraživanja društvu airBaltic jamči da će privatni ulagači dati doprinos razmjeran financijskoj injekciji u airBaltic.

| (63) | U pogledu 4. mjere, Latvija smatra da su država i BAS istodobno izdali bezkuponske obveznice pod istim uvjetima i stoga isključuje postojanje državne potpore. Latvija također objašnjava da je odluka o izdavanju obveznica donesena na inicijativu BAS-a. S obzirom na činjenicu da te obveznice ne donose dobit, Latvija tvrdi da bi Komisija trebala uzeti u obzir takozvani „učinak vlasnika” i smatra da je država, kao dioničar društva airBaltic, imala različite poticaje od vanjskog ulagača. |
| --- | --- |

(63)

U pogledu 4. mjere, Latvija smatra da su država i BAS istodobno izdali bezkuponske obveznice pod istim uvjetima i stoga isključuje postojanje državne potpore. Latvija također objašnjava da je odluka o izdavanju obveznica donesena na inicijativu BAS-a. S obzirom na činjenicu da te obveznice ne donose dobit, Latvija tvrdi da bi Komisija trebala uzeti u obzir takozvani „učinak vlasnika” i smatra da je država, kao dioničar društva airBaltic, imala različite poticaje od vanjskog ulagača.

| (64) | Naposljetku, u pogledu 5. mjere, Latvija smatra da se nije radilo o državnim sredstvima i da se postupci FCMC-a u svakom slučaju ne mogu pripisati državi. |
| --- | --- |

(64)

Naposljetku, u pogledu 5. mjere, Latvija smatra da se nije radilo o državnim sredstvima i da se postupci FCMC-a u svakom slučaju ne mogu pripisati državi.

| (65) | S obzirom na njezino mišljenje da nije bilo državne potpore, Latvija nije izvorno dostavila argumente o spojivosti mjera s unutarnjim tržištem. Međutim, za vrijeme formalnog istražnog postupka, Latvija je dostavila argumente u tom smislu i napomenula je da bi se, kada bi i državna potpora i postojala, radilo o državnoj potpori za restrukturiranje u skladu sa Smjernicama za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(65)

S obzirom na njezino mišljenje da nije bilo državne potpore, Latvija nije izvorno dostavila argumente o spojivosti mjera s unutarnjim tržištem. Međutim, za vrijeme formalnog istražnog postupka, Latvija je dostavila argumente u tom smislu i napomenula je da bi se, kada bi i državna potpora i postojala, radilo o državnoj potpori za restrukturiranje u skladu sa Smjernicama za sanaciju i restrukturiranje.

| (66) | Na temelju toga, Latvija je u prosincu 2013. dostavila plan restrukturiranja prema kojem je restrukturiranje društva airBaltic započelo u travnju 2011. kada je upravi društva dostavljena prva verzija plana. U tom su dokumentu utvrđeni neki nedostaci društva airBaltic i navedeno je da je potreban kapital od [175 – 185] milijuna EUR. Prva se verzija plana razvila u plan reShape iz ožujka 2012. koji je, prema Latviji, bio prvi korak prema planu restrukturiranja koji je podnesen u prosincu 2013. |
| --- | --- |

(66)

Na temelju toga, Latvija je u prosincu 2013. dostavila plan restrukturiranja prema kojem je restrukturiranje društva airBaltic započelo u travnju 2011. kada je upravi društva dostavljena prva verzija plana. U tom su dokumentu utvrđeni neki nedostaci društva airBaltic i navedeno je da je potreban kapital od [175 – 185] milijuna EUR. Prva se verzija plana razvila u plan reShape iz ožujka 2012. koji je, prema Latviji, bio prvi korak prema planu restrukturiranja koji je podnesen u prosincu 2013.

| (67) | U planu restrukturiranja predviđeno je petogodišnje razdoblje restrukturiranja od travnja 2011. do travnja 2016. i ukupni troškovi restrukturiranja u iznosu od [150 – 170] milijuna LVL ([214 – 242] milijuna EUR). U planu restrukturiranja predviđene su tri vrste mjera restrukturiranja: i. optimizacija prihoda i troškova postojećih operacija, ii. rekonfiguracija mreža te posljedična prilagodba odredišta, učestalosti i vremena te iii. optimizacija mreže i flote. Plan restrukturiranja uključuje ukupno 26 inicijativa koje se odnose na prihode i troškove zajedno s dodatnim inicijativama u području rekonfiguracije mreže i obnove flote. U pogledu obnove održivosti društva airBaltic, u planu se očekuje da će pomoću tih inicijativa društvo 2014. ostvariti točku pokrića i nakon toga ostati profitabilno s EBIT-om od [1 – 3] milijuna LVL ([1,4 – 4,2] milijuna EUR) 2014. i [9 – 12] milijuna LVL ([12,8 – 17] milijuna EUR) 2016. Plan restrukturiranja također uključuje revidirana financijska predviđanja na temelju realističnih, pesimističkih i optimističkih scenarija, koji su podložni analizi osjetljivosti u cilju procjene rizika i njihovog mogućeg učinka. |
| --- | --- |

(67)

U planu restrukturiranja predviđeno je petogodišnje razdoblje restrukturiranja od travnja 2011. do travnja 2016. i ukupni troškovi restrukturiranja u iznosu od [150 – 170] milijuna LVL ([214 – 242] milijuna EUR). U planu restrukturiranja predviđene su tri vrste mjera restrukturiranja: i. optimizacija prihoda i troškova postojećih operacija, ii. rekonfiguracija mreža te posljedična prilagodba odredišta, učestalosti i vremena te iii. optimizacija mreže i flote. Plan restrukturiranja uključuje ukupno 26 inicijativa koje se odnose na prihode i troškove zajedno s dodatnim inicijativama u području rekonfiguracije mreže i obnove flote. U pogledu obnove održivosti društva airBaltic, u planu se očekuje da će pomoću tih inicijativa društvo 2014. ostvariti točku pokrića i nakon toga ostati profitabilno s EBIT-om od [1 – 3] milijuna LVL ([1,4 – 4,2] milijuna EUR) 2014. i [9 – 12] milijuna LVL ([12,8 – 17] milijuna EUR) 2016. Plan restrukturiranja također uključuje revidirana financijska predviđanja na temelju realističnih, pesimističkih i optimističkih scenarija, koji su podložni analizi osjetljivosti u cilju procjene rizika i njihovog mogućeg učinka.

| (68) | U planu je također predviđen niz kompenzacijskih mjera: i. smanjenje flote 27 %, ii. predavanje 14 profitabilnih linija te iii. predavanje [...] parova slotova u koordiniranim zračnim lukama. AirBaltic će od 2011. do 2016. smanjiti svoj kapacitet za [17 – 20] % u pogledu ASK-a (26) ([7 – 10] % ako se uzmu u obzir samo profitabilne linije). Prema Latviji, takvo će smanjenje kapaciteta biti u skladu s prethodnim predmetima. Osim toga, plan restrukturiranja uključuje oslobađanje [...] parova slotova uslijed zatvaranja nekoliko linija. |
| --- | --- |

(68)

U planu je također predviđen niz kompenzacijskih mjera: i. smanjenje flote 27 %, ii. predavanje 14 profitabilnih linija te iii. predavanje [...] parova slotova u koordiniranim zračnim lukama. AirBaltic će od 2011. do 2016. smanjiti svoj kapacitet za [17 – 20] % u pogledu ASK-a (26) ([7 – 10] % ako se uzmu u obzir samo profitabilne linije). Prema Latviji, takvo će smanjenje kapaciteta biti u skladu s prethodnim predmetima. Osim toga, plan restrukturiranja uključuje oslobađanje [...] parova slotova uslijed zatvaranja nekoliko linija.

| (69) | U planu restrukturiranja procijenjeni su troškovi restrukturiranja u iznosu od [150 – 170] milijuna LVL ([214 – 242] milijuna EUR), koji će se upotrebljavati za otplatu zajmova treće stranke, za nadoknadu gubitaka zbog postupnog isključivanja i raspolaganja određenim zrakoplovima, plaćanja viškova, kupnja novih zrakoplova itd. |
| --- | --- |

(69)

U planu restrukturiranja procijenjeni su troškovi restrukturiranja u iznosu od [150 – 170] milijuna LVL ([214 – 242] milijuna EUR), koji će se upotrebljavati za otplatu zajmova treće stranke, za nadoknadu gubitaka zbog postupnog isključivanja i raspolaganja određenim zrakoplovima, plaćanja viškova, kupnja novih zrakoplova itd.

| (70) | U odnosu na ukupne troškove restrukturiranja, predloženi vlastiti doprinos društva airBaltic prema planu restrukturiranja iznosi [100 – 110] milijuna LVL ([141 – 155] milijuna EUR), odnosno [60 – 70] % ukupnih troškova restrukturiranja. Prema planu restrukturiranja, doprinos iz vlastitih sredstava bio bi rezultat nekoliko injekcija privatnih stranaka (uključujući instrument za likvidnost i plaćanja predujma), privatnih zajmova, ugovora o najmu novih zrakoplova i djelomičnog otpisa duga s dvije banke. |
| --- | --- |

(70)

U odnosu na ukupne troškove restrukturiranja, predloženi vlastiti doprinos društva airBaltic prema planu restrukturiranja iznosi [100 – 110] milijuna LVL ([141 – 155] milijuna EUR), odnosno [60 – 70] % ukupnih troškova restrukturiranja. Prema planu restrukturiranja, doprinos iz vlastitih sredstava bio bi rezultat nekoliko injekcija privatnih stranaka (uključujući instrument za likvidnost i plaćanja predujma), privatnih zajmova, ugovora o najmu novih zrakoplova i djelomičnog otpisa duga s dvije banke.

6.2.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

| (71) | Za vrijeme formalnog istražnog postupka, Komisija je primila primjedbe Ryanaira i društva airBaltic te tri pojedinca u ime vjerovnika društva airBaltic. |
| --- | --- |

(71)

Za vrijeme formalnog istražnog postupka, Komisija je primila primjedbe Ryanaira i društva airBaltic te tri pojedinca u ime vjerovnika društva airBaltic.

| (72) | Ryanair se slaže s preliminarnim nalazima Komisije da mjere koje se ocjenjuju nisu u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu („MEIP”) i da nisu spojive s unutarnjim tržištem. Međutim, Ryanair tvrdi da Komisijina ocjena MEIP-a u odluci o pokretanju postupka nije bila potpuna jer je Komisija trebala razmotriti bi li se privatni ulagač odmah odlučio za likvidaciju društva airBaltic umjesto za ulaganja dodatnog kapitala (27). Ryanair također tvrdi da je Komisija trebala u svojim odlukama o pokretanju postupka ocijeniti je li likvidacija društva airBaltic profitabilnija za državu od ulaganja dodatnih sredstava. Iako Ryanair smatra da nije imao dovoljno informacija da bi mogao dati primjedbe na plan reShape, napominje da sumnja da će društvo airBaltic opet postati profitabilno i smatra da je to društvo trebalo biti likvidirano. |
| --- | --- |

(72)

Ryanair se slaže s preliminarnim nalazima Komisije da mjere koje se ocjenjuju nisu u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu („MEIP”) i da nisu spojive s unutarnjim tržištem. Međutim, Ryanair tvrdi da Komisijina ocjena MEIP-a u odluci o pokretanju postupka nije bila potpuna jer je Komisija trebala razmotriti bi li se privatni ulagač odmah odlučio za likvidaciju društva airBaltic umjesto za ulaganja dodatnog kapitala (27). Ryanair također tvrdi da je Komisija trebala u svojim odlukama o pokretanju postupka ocijeniti je li likvidacija društva airBaltic profitabilnija za državu od ulaganja dodatnih sredstava. Iako Ryanair smatra da nije imao dovoljno informacija da bi mogao dati primjedbe na plan reShape, napominje da sumnja da će društvo airBaltic opet postati profitabilno i smatra da je to društvo trebalo biti likvidirano.

| (73) | Ryanair također tvrdi da bi se potporom društvu airBaltic ugrozio njegov položaj na tržištu jer Ryanair leti na 13 linija iz Rige, od kojih je na više od pola izravni konkurent društvu airBaltic. |
| --- | --- |

(73)

Ryanair također tvrdi da bi se potporom društvu airBaltic ugrozio njegov položaj na tržištu jer Ryanair leti na 13 linija iz Rige, od kojih je na više od pola izravni konkurent društvu airBaltic.

| (74) | Društvo airBaltic ističe u svojim komentarima da je društvo zapalo u teškoće zbog postupanja prethodne uprave i loših odluka g. Flicka prije listopada 2011., koji se, prema navodima društva airBaltic, usredotočio na tržišnu strategiju koja se temeljila isključivo na širenju, a ne na profitabilnosti. Osim toga, airBaltic objašnjava da je prethodna uprava društva sklopila brojne nepovoljne ugovore i dogovorila transakciju bez poslovne logične osnove te je uspostavila nejasnu korporativnu i ustrojstvenu strukturu. |
| --- | --- |

(74)

Društvo airBaltic ističe u svojim komentarima da je društvo zapalo u teškoće zbog postupanja prethodne uprave i loših odluka g. Flicka prije listopada 2011., koji se, prema navodima društva airBaltic, usredotočio na tržišnu strategiju koja se temeljila isključivo na širenju, a ne na profitabilnosti. Osim toga, airBaltic objašnjava da je prethodna uprava društva sklopila brojne nepovoljne ugovore i dogovorila transakciju bez poslovne logične osnove te je uspostavila nejasnu korporativnu i ustrojstvenu strukturu.

| (75) | Osim toga, prema društvu airBaltic, kada je Latvija odlučila sudjelovati i izvršiti Sporazum, ona je postupala kao razuman privatni ulagač. Društvo airBaltic napominje da je ulaganje Latvije izvršeno istodobno kada i ulaganje BAS-a i da su bile potrebne velike žrtve BAS-a i ostalih privatnih ulagača. Osim toga, Sporazum sadržava dovoljno zaštitnih mjera kojima se može osigurati da su interesi Latvije potpuno zaštićeni od BAS-a; primjena tih zaštitnih mjera bila je – prema mišljenju društva airBaltic – razumnija za Latviju od povrede obveza ulaganja, čime bi se uzrokovao stečaj društva, uništila vrijednost postojećih dioničara i čime bi se Latvija izložila potraživanjima privatnih ulagača za naknadu štete. Na osnovu toga airBaltic zaključuje da odluka Latvije da sklopi sporazum ne sadržava elemente državne potpore. |
| --- | --- |

(75)

Osim toga, prema društvu airBaltic, kada je Latvija odlučila sudjelovati i izvršiti Sporazum, ona je postupala kao razuman privatni ulagač. Društvo airBaltic napominje da je ulaganje Latvije izvršeno istodobno kada i ulaganje BAS-a i da su bile potrebne velike žrtve BAS-a i ostalih privatnih ulagača. Osim toga, Sporazum sadržava dovoljno zaštitnih mjera kojima se može osigurati da su interesi Latvije potpuno zaštićeni od BAS-a; primjena tih zaštitnih mjera bila je – prema mišljenju društva airBaltic – razumnija za Latviju od povrede obveza ulaganja, čime bi se uzrokovao stečaj društva, uništila vrijednost postojećih dioničara i čime bi se Latvija izložila potraživanjima privatnih ulagača za naknadu štete. Na osnovu toga airBaltic zaključuje da odluka Latvije da sklopi sporazum ne sadržava elemente državne potpore.

| (76) | U odnosu na činjenicu da je država stekla bezkuponske obveznice od društva airBaltic u travnju 2010. (4. mjera), društvo airBaltic smatra da je je to bilo gospodarski razumno i potpuno istodobno ulaganje države i BAS-a i stoga zaključuje da ono ne predstavlja državnu potporu. U odnosu na plaćanje banke Latvijas Krājbanka društvu airBaltic 21. i 22. studenoga 2011. (5. mjera) u iznosu od 2,8 milijuna EUR, airBaltic smatra da su te odluke donesene tijekom poslovanja društva airBaltic i da se odnose na privatna sredstva, čime je isključeno postojanje državnih sredstava. |
| --- | --- |

(76)

U odnosu na činjenicu da je država stekla bezkuponske obveznice od društva airBaltic u travnju 2010. (4. mjera), društvo airBaltic smatra da je je to bilo gospodarski razumno i potpuno istodobno ulaganje države i BAS-a i stoga zaključuje da ono ne predstavlja državnu potporu. U odnosu na plaćanje banke Latvijas Krājbanka društvu airBaltic 21. i 22. studenoga 2011. (5. mjera) u iznosu od 2,8 milijuna EUR, airBaltic smatra da su te odluke donesene tijekom poslovanja društva airBaltic i da se odnose na privatna sredstva, čime je isključeno postojanje državnih sredstava.

| (77) | Naposljetku, društvo airBaltic ističe ulogu društva airBaltic u povezivanju Latvije s ostatkom EU-a i daje informacije o tome kako nova uprava poduzeća provodi plan reShape. |
| --- | --- |

(77)

Naposljetku, društvo airBaltic ističe ulogu društva airBaltic u povezivanju Latvije s ostatkom EU-a i daje informacije o tome kako nova uprava poduzeća provodi plan reShape.

| (78) | U odnosu na primjedbe triju pojedinaca u ime vjerovnika društva airBaltic, njihova je struktura bila slična. Vjerovnici se općenito žale na mjere koje su predmet odluke o pokretanju postupka, posebno na 6. mjeru. Osim toga, oni su spomenuli određene neplaćene dugove društva airBaltic koji su očito potekli iz Sporazuma i navodno su uzrokovali nesolventnost nekih vjerovnika. |
| --- | --- |

(78)

U odnosu na primjedbe triju pojedinaca u ime vjerovnika društva airBaltic, njihova je struktura bila slična. Vjerovnici se općenito žale na mjere koje su predmet odluke o pokretanju postupka, posebno na 6. mjeru. Osim toga, oni su spomenuli određene neplaćene dugove društva airBaltic koji su očito potekli iz Sporazuma i navodno su uzrokovali nesolventnost nekih vjerovnika.

6.3.   OPAŽANJA LATVIJE U VEZI S PRIMJEDBAMA ZAINTERESIRANIH TREĆIH STRANAKA

| (79) | U svojim opažanjima o primjedbama trećih stranaka, Latvija se složila sa stajalištem društva airBaltic da mjere koje su predmet ocjene ne predstavljaju državnu potporu. |
| --- | --- |

(79)

U svojim opažanjima o primjedbama trećih stranaka, Latvija se složila sa stajalištem društva airBaltic da mjere koje su predmet ocjene ne predstavljaju državnu potporu.

| (80) | U odnosu na primjedbe Ryanaira, Latvija primjećuje da sudska praksa koju ističe Ryanair – u skladu s kojom je država trebala pokrenuti stečajni postupak protiv društva airBaltic umjesto da u njega ulaže – nije primjenjiva jer u to vrijeme država nije bila glavni vjerovnik društva airBaltic već samo dioničar. Prema Latviji, test privatnog vjerovnika nije dovoljan za ocjenu razumnosti odluke države o ulaganju u ovom slučaju. Osim toga, Latvija tvrdi da je kada je odlučila sklopiti Sporazum pristala na gubitke u kratkom roku u cilju dugoročne profitabilnosti i te su odluke o ulaganju donesene na inicijativu BAS-a. Latvija također napominje da su gubici poduzeća airBaltic smanjeni i odbacuje sve argumente Ryanaira kao neosnovane. |
| --- | --- |

(80)

U odnosu na primjedbe Ryanaira, Latvija primjećuje da sudska praksa koju ističe Ryanair – u skladu s kojom je država trebala pokrenuti stečajni postupak protiv društva airBaltic umjesto da u njega ulaže – nije primjenjiva jer u to vrijeme država nije bila glavni vjerovnik društva airBaltic već samo dioničar. Prema Latviji, test privatnog vjerovnika nije dovoljan za ocjenu razumnosti odluke države o ulaganju u ovom slučaju. Osim toga, Latvija tvrdi da je kada je odlučila sklopiti Sporazum pristala na gubitke u kratkom roku u cilju dugoročne profitabilnosti i te su odluke o ulaganju donesene na inicijativu BAS-a. Latvija također napominje da su gubici poduzeća airBaltic smanjeni i odbacuje sve argumente Ryanaira kao neosnovane.

| (81) | Naposljetku, u pogledu na primjedbe pojedinaca u ime vjerovnika društva airBaltic, Latvija smatra da one nisu povezane s mjerama navedenima u odluci o pokretanju postupka i da se čini da su usmjerene na poboljšanje položaja vjerovnika u njihovim trgovačkim sporovima s društvom airBaltic. |
| --- | --- |

(81)

Naposljetku, u pogledu na primjedbe pojedinaca u ime vjerovnika društva airBaltic, Latvija smatra da one nisu povezane s mjerama navedenima u odluci o pokretanju postupka i da se čini da su usmjerene na poboljšanje položaja vjerovnika u njihovim trgovačkim sporovima s društvom airBaltic.

7.   OCJENA MJERA

| (82) | Ovom se odlukom u prvom redu nastoji riješiti pitanje je li društvo airBaltic poduzeće u teškoćama u smislu Smjernica za sanaciju i restrukturiranje (odjeljak 7.1 u nastavku) Zatim se analizira čine li predmetne mjere državnu potporu društvu airBaltic u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a (odjeljak 7.2. u nastavku) te je li takva potpora zakonita (odjeljak 7.3. u nastavku) i spojiva s unutarnjim tržištem (odjeljak 7.4. u nastavku). |
| --- | --- |

(82)

Ovom se odlukom u prvom redu nastoji riješiti pitanje je li društvo airBaltic poduzeće u teškoćama u smislu Smjernica za sanaciju i restrukturiranje (odjeljak 7.1 u nastavku) Zatim se analizira čine li predmetne mjere državnu potporu društvu airBaltic u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a (odjeljak 7.2. u nastavku) te je li takva potpora zakonita (odjeljak 7.3. u nastavku) i spojiva s unutarnjim tržištem (odjeljak 7.4. u nastavku).

7.1.   TEŠKOĆE DRUŠTVA AIRBALTIC

| (83) | Kako je već navedeno u odluci o pokretanju postupka, latvijska su nadležna tijela objasnila da su financijske teškoće društva počele u 2008. zbog globalne ekonomske krize i velikog rasta cijena nafte. Zbog toga je društvo airBaltic 2008. Imalo 28 milijuna LVL (39,64 milijuna EUR) gubitaka. Društvo je 2009. Ostvarilo dobit od 6 milijuna LVL (8,49 milijuna EUR). Međutim, airBaltic je 2010. opet imao gubitke u iznosu od 34,2 milijuna LVL (48,42 milijuna EUR), koji su se povećali na 84,7 milijuna LVL (119,2 milijuna EUR) u 2011. Komisija podsjeća da je latvijski ministar gospodarstva u lipnju 2011. izjavio da je društvo airBaltic pred stečajem (28), a novine su izvijestile da je društvo zatražilo pravnu zaštitu od svojih vjerovnika 21. rujna 2011. (29). |
| --- | --- |

(83)

Kako je već navedeno u odluci o pokretanju postupka, latvijska su nadležna tijela objasnila da su financijske teškoće društva počele u 2008. zbog globalne ekonomske krize i velikog rasta cijena nafte. Zbog toga je društvo airBaltic 2008. Imalo 28 milijuna LVL (39,64 milijuna EUR) gubitaka. Društvo je 2009. Ostvarilo dobit od 6 milijuna LVL (8,49 milijuna EUR). Međutim, airBaltic je 2010. opet imao gubitke u iznosu od 34,2 milijuna LVL (48,42 milijuna EUR), koji su se povećali na 84,7 milijuna LVL (119,2 milijuna EUR) u 2011. Komisija podsjeća da je latvijski ministar gospodarstva u lipnju 2011. izjavio da je društvo airBaltic pred stečajem (28), a novine su izvijestile da je društvo zatražilo pravnu zaštitu od svojih vjerovnika 21. rujna 2011. (29).

| (84) | Iz revidiranih godišnjih računa društva airBaltic može se zaključiti da je poduzeće u razdoblju 2009. – 2012. imalo negativan vlasnički kapital, što se svake godine pogoršavalo. Drugim riječima, društvo airBaltic imalo je negativan vlasnički kapital u iznosu od 19,2 milijuna LVL (27,18 milijuna EUR) u 2009., koji se povećao na 23,3 milijuna LVL (32,99 milijuna EUR) 2010., na 105,6 milijuna LVL (149,51 milijuna EUR) 2011. i na 125,1 milijun LVL (177,12 milijuna EUR) u 2012.

  Tablica


  Ključni financijski podaci društva airBaltic za razdoblje od 2007. do lipnja 2011. (tisuće LVL) | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto rezultat | 6 004 | (34 207) | (84 761) | (19 117) |
| Operativni troškovi | (207 312) | (266 930) | (306 183) | (248 168) |
| Financijski rashodi | (2 592) | (3 877) | (17 446) | (4 582) |
| Vlasnički kapital dioničara | (19 282) | (23 359) | (105 620) | (125 145) |

(84)

Iz revidiranih godišnjih računa društva airBaltic može se zaključiti da je poduzeće u razdoblju 2009. – 2012. imalo negativan vlasnički kapital, što se svake godine pogoršavalo. Drugim riječima, društvo airBaltic imalo je negativan vlasnički kapital u iznosu od 19,2 milijuna LVL (27,18 milijuna EUR) u 2009., koji se povećao na 23,3 milijuna LVL (32,99 milijuna EUR) 2010., na 105,6 milijuna LVL (149,51 milijuna EUR) 2011. i na 125,1 milijun LVL (177,12 milijuna EUR) u 2012.

Tablica

Ključni financijski podaci društva airBaltic za razdoblje od 2007. do lipnja 2011. (tisuće LVL)

2009.

2010.

2011.

2012.

Neto rezultat

6 004

(34 207)

(84 761)

(19 117)

Operativni troškovi

(207 312)

(266 930)

(306 183)

(248 168)

Financijski rashodi

(2 592)

(3 877)

(17 446)

(4 582)

Vlasnički kapital dioničara

(19 282)

(23 359)

(105 620)

(125 145)

| (85) | U točki 10. (c) Smjernica za sanaciju i restrukturiranje predviđeno je da se smatra da je poduzeće u teškoćama ako „ispunjava uvjete za pokretanje stečajnog postupka na temelju domaćih propisa”. Činilo se da je to slučaj s društvom AirBaltic barem 21. rujna 2011. – ako ne i prije – kada je zatražilo pravnu zaštitu od svojih vjerovnika. Komisija međutim primjećuje da je sud navodno par dana kasnije odbio dati pravnu zaštitu, navodno zbog pregovora između Latvije i BAS-a koji su završili sklapanjem Sporazuma. Bez obzira na to, Komisija smatra da se u svakom slučaju čini da je airBaltic poduzeće u teškoćama u smislu točke 11. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(85)

U točki 10. (c) Smjernica za sanaciju i restrukturiranje predviđeno je da se smatra da je poduzeće u teškoćama ako „ispunjava uvjete za pokretanje stečajnog postupka na temelju domaćih propisa”. Činilo se da je to slučaj s društvom AirBaltic barem 21. rujna 2011. – ako ne i prije – kada je zatražilo pravnu zaštitu od svojih vjerovnika. Komisija međutim primjećuje da je sud navodno par dana kasnije odbio dati pravnu zaštitu, navodno zbog pregovora između Latvije i BAS-a koji su završili sklapanjem Sporazuma. Bez obzira na to, Komisija smatra da se u svakom slučaju čini da je airBaltic poduzeće u teškoćama u smislu točke 11. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje.

| (86) | U skladu s tom odredbom, može se smatrati da je poduzeće u teškoćama „ako su prisutni uobičajeni znakovi poduzeća u teškoćama, kao primjerice povećavanje gubitaka, smanjenje prometa, rast zaliha, višak kapaciteta, smanjenje novčanih tokova, rast duga, rast troškova kamata i pad ili nulta neto vrijednost imovine”. Iz prethodne tablice može se jasno zaključiti da je airBaltic ostvarivao gubitke od 2008. (osim u 2009.). Međutim, čini se da je airBaltic mogao ostvariti dobit u 2009. samo zbog izvanrednog pada cijena goriva. Stoga se čini, kako je navedeno u odluci o pokretanju postupka, da je pozitivno poslovanje u 2009. jednokratni događaj zbog iznimnih okolnosti, a ne strukturni trend. Dugovi i financijski rashodi društva znatno su se povećali između 2008. i 2009., a posebno između 2009. i 2010. kada je trošak financiranja povećao s 3,8 milijuna LVL (5,38 milijuna EUR) na 17,4 milijuna LVL (24,64 milijuna EUR) (30). Zbog toga su se varijable društva airBaltic povezane s troškovima povećavale po stopi od [5 – 10] % godišnje odnosno, brže od varijabli povezanih s prihodima koje su se povećavale po stopi od [2 – 7] % godišnje. Konačno, Komisija ponavlja nalaz iz odluke o pokretanju postupka da su gubici društva airBaltic bili toliki da je u 2010. njegov negativan vlasnički kapital iznosio oko 23,3 milijuna LVL (32,99 milijuna EUR) te se zbog dodatnih gubitaka u 2011. povećao na otprilike 105,6 milijuna LVL (149,51 milijun EUR). Uzimajući u obzir sve prethodno navedene čimbenike, čini se da su ispunjeni kriteriji iz točke 11. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(86)

U skladu s tom odredbom, može se smatrati da je poduzeće u teškoćama „ako su prisutni uobičajeni znakovi poduzeća u teškoćama, kao primjerice povećavanje gubitaka, smanjenje prometa, rast zaliha, višak kapaciteta, smanjenje novčanih tokova, rast duga, rast troškova kamata i pad ili nulta neto vrijednost imovine”. Iz prethodne tablice može se jasno zaključiti da je airBaltic ostvarivao gubitke od 2008. (osim u 2009.). Međutim, čini se da je airBaltic mogao ostvariti dobit u 2009. samo zbog izvanrednog pada cijena goriva. Stoga se čini, kako je navedeno u odluci o pokretanju postupka, da je pozitivno poslovanje u 2009. jednokratni događaj zbog iznimnih okolnosti, a ne strukturni trend. Dugovi i financijski rashodi društva znatno su se povećali između 2008. i 2009., a posebno između 2009. i 2010. kada je trošak financiranja povećao s 3,8 milijuna LVL (5,38 milijuna EUR) na 17,4 milijuna LVL (24,64 milijuna EUR) (30). Zbog toga su se varijable društva airBaltic povezane s troškovima povećavale po stopi od [5 – 10] % godišnje odnosno, brže od varijabli povezanih s prihodima koje su se povećavale po stopi od [2 – 7] % godišnje. Konačno, Komisija ponavlja nalaz iz odluke o pokretanju postupka da su gubici društva airBaltic bili toliki da je u 2010. njegov negativan vlasnički kapital iznosio oko 23,3 milijuna LVL (32,99 milijuna EUR) te se zbog dodatnih gubitaka u 2011. povećao na otprilike 105,6 milijuna LVL (149,51 milijun EUR). Uzimajući u obzir sve prethodno navedene čimbenike, čini se da su ispunjeni kriteriji iz točke 11. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje.

| (87) | Komisija stoga zaključuje da je društvo airBaltic barem od 2011. poduzeće u teškoćama u smislu Smjernica za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(87)

Komisija stoga zaključuje da je društvo airBaltic barem od 2011. poduzeće u teškoćama u smislu Smjernica za sanaciju i restrukturiranje.

7.2.   POSTOJANJE DRŽAVNE POTPORE

| (88) | Na temelju članka 107. stavka 1. UFEU-a sve potpore koje daju države članice ili koje se daju putem državnih sredstava u bilo kojem obliku, a koje narušavaju ili prijete narušavanjem tržišnog natjecanja stavljanjem u povlašteni položaj određenih poduzeća ili proizvodnje određene robe nisu spojive s unutarnjim tržištem ako utječu na trgovinu između država članica. |
| --- | --- |

(88)

Na temelju članka 107. stavka 1. UFEU-a sve potpore koje daju države članice ili koje se daju putem državnih sredstava u bilo kojem obliku, a koje narušavaju ili prijete narušavanjem tržišnog natjecanja stavljanjem u povlašteni položaj određenih poduzeća ili proizvodnje određene robe nisu spojive s unutarnjim tržištem ako utječu na trgovinu između država članica.

| (89) | Kako bi zaključila postoji li državna potpora, Komisija mora ocijeniti jesu li za svaku od šest mjera koje se ocjenjuju ispunjeni kumulativni kriteriji iz članka 107. stavka 1. UFEU-a (tj. prijenos državnih sredstava, selektivna prednost, moguće narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu unutar EU-a). |
| --- | --- |

(89)

Kako bi zaključila postoji li državna potpora, Komisija mora ocijeniti jesu li za svaku od šest mjera koje se ocjenjuju ispunjeni kumulativni kriteriji iz članka 107. stavka 1. UFEU-a (tj. prijenos državnih sredstava, selektivna prednost, moguće narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu unutar EU-a).

7.2.1.   1., 2., 3. i 6. mjera kao jedinstvena transakcija

| (90) | Latvija tvrdi da se 1. mjera mora ocjenjivati zajedno s 2., 3. i 6. mjerom jer su one dogovorene na isti datum, odnosno 3. listopada 2011., u trenutku kada su Latvija i BAS oboje bili većinski dioničari društva airBaltic. |
| --- | --- |

(90)

Latvija tvrdi da se 1. mjera mora ocjenjivati zajedno s 2., 3. i 6. mjerom jer su one dogovorene na isti datum, odnosno 3. listopada 2011., u trenutku kada su Latvija i BAS oboje bili većinski dioničari društva airBaltic.

| (91) | Komisija se slaže s latvijskim nadležnim tijelima da se prvi državni zajam (1. mjera) i zajam BAS-a ne mogu ocjenjivati zasebno i stoga se moraju promatrati kao dio općeg konteksta Sporazuma na temelju kojeg su odobrena oba zajma. Međutim, Komisija se ne slaže s argumentom Latvije da se druge mjere moraju ocjenjivati zajedno kao jedna transakcija. |
| --- | --- |

(91)

Komisija se slaže s latvijskim nadležnim tijelima da se prvi državni zajam (1. mjera) i zajam BAS-a ne mogu ocjenjivati zasebno i stoga se moraju promatrati kao dio općeg konteksta Sporazuma na temelju kojeg su odobrena oba zajma. Međutim, Komisija se ne slaže s argumentom Latvije da se druge mjere moraju ocjenjivati zajedno kao jedna transakcija.

| (92) | Komisija smatra da su se 3. listopada 2011., kada je sklopljen Sporazum, BAS i država obvezali sa sigurnošću odobriti prvi državni zajam (1. mjera) i zajam BAS. Stoga se može reći da su te mjere odobrene tog datuma. Međutim, na temelju informacija iz sporazuma nije moguće točno odrediti iznose drugog državnog zajma (2. mjera) i povećanja kapitala (3. mjera). U Sporazumu je, posebno u pogledu 2. mjere, navedeno samo da će Latvija dati zajam koji je razmjeran njezinom vlasničkom udjelu, ali nije naveden njegov iznos. U tom pogledu Komisija primjećuje da je u članku 7. stavku 1. Sporazuma navedeno da predviđeno povećanje vlasničkog kapitala (kao rezultat kapitalizacije prvog i drugog državnog zajma i zajma BAS-a, zajedno s dodatnim doprinosom BAS-a u gotovini) neće prelaziti 100 milijuna LVL (141,58 milijuna EUR). Međutim, treba napomenuti sljedeće. Prvo, u Sporazumu je naveden iznos samo prvog državnog zajma i zajma BAS-a, koji iznose 16 milijuna LVL i 14 milijuna LVL. Iznos od 100 milijuna LVL bio je samo predviđanje, procjena onoga što bi moglo biti potrebno ili očekivano u pogledu povećanja vlasničkog kapitala do kraja godine, iznos vlasničkog kapitala nije jasno utvrđen u Sporazumu. Stvarni iznos povećanja kapitala dogovoren u prosincu 2011. zapravo je iznosio 110 milijuna LVL (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 33.), odnosno, bio je veći od iznosa predviđenog u Sporazumu. Komisija smatra da se iznosi iz 2. i 3. mjere nisu mogli odrediti ni utvrditi 3. listopada 2011. |
| --- | --- |

(92)

Komisija smatra da su se 3. listopada 2011., kada je sklopljen Sporazum, BAS i država obvezali sa sigurnošću odobriti prvi državni zajam (1. mjera) i zajam BAS. Stoga se može reći da su te mjere odobrene tog datuma. Međutim, na temelju informacija iz sporazuma nije moguće točno odrediti iznose drugog državnog zajma (2. mjera) i povećanja kapitala (3. mjera). U Sporazumu je, posebno u pogledu 2. mjere, navedeno samo da će Latvija dati zajam koji je razmjeran njezinom vlasničkom udjelu, ali nije naveden njegov iznos. U tom pogledu Komisija primjećuje da je u članku 7. stavku 1. Sporazuma navedeno da predviđeno povećanje vlasničkog kapitala (kao rezultat kapitalizacije prvog i drugog državnog zajma i zajma BAS-a, zajedno s dodatnim doprinosom BAS-a u gotovini) neće prelaziti 100 milijuna LVL (141,58 milijuna EUR). Međutim, treba napomenuti sljedeće. Prvo, u Sporazumu je naveden iznos samo prvog državnog zajma i zajma BAS-a, koji iznose 16 milijuna LVL i 14 milijuna LVL. Iznos od 100 milijuna LVL bio je samo predviđanje, procjena onoga što bi moglo biti potrebno ili očekivano u pogledu povećanja vlasničkog kapitala do kraja godine, iznos vlasničkog kapitala nije jasno utvrđen u Sporazumu. Stvarni iznos povećanja kapitala dogovoren u prosincu 2011. zapravo je iznosio 110 milijuna LVL (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 33.), odnosno, bio je veći od iznosa predviđenog u Sporazumu. Komisija smatra da se iznosi iz 2. i 3. mjere nisu mogli odrediti ni utvrditi 3. listopada 2011.

| (93) | Isto tako, Komisija primjećuje u odnosu na 6. mjeru da u trenutku potpisivanja Sporazuma 3. listopada 2011. država nije znala hoće li primjenjivati članak 7. stavak 4. Sporazuma i dopustiti ustupanje potraživanja ulagača u tržišnom gospodarstvu. Osim toga, država nije morala ustupiti društvu airBaltic potraživanja koja su bila rezultat sindiciranog zajma br. 2. Ustupanje potraživanja ulagača u tržišnom gospodarstvu državi bilo je posljedica toga što BAS nije ispunio svoje obveze iz Sporazuma, a to nije bilo poznato i nije bilo razloga na to sumnjati 3. listopada 2011. Iz toga razloga 6. mjera ne može se smatrati odobrenom u trenutku potpisivanja Sporazuma i stoga se ne može smatrati a pari passu prvom državnom zajmu i zajmu BAS-a. |
| --- | --- |

(93)

Isto tako, Komisija primjećuje u odnosu na 6. mjeru da u trenutku potpisivanja Sporazuma 3. listopada 2011. država nije znala hoće li primjenjivati članak 7. stavak 4. Sporazuma i dopustiti ustupanje potraživanja ulagača u tržišnom gospodarstvu. Osim toga, država nije morala ustupiti društvu airBaltic potraživanja koja su bila rezultat sindiciranog zajma br. 2. Ustupanje potraživanja ulagača u tržišnom gospodarstvu državi bilo je posljedica toga što BAS nije ispunio svoje obveze iz Sporazuma, a to nije bilo poznato i nije bilo razloga na to sumnjati 3. listopada 2011. Iz toga razloga 6. mjera ne može se smatrati odobrenom u trenutku potpisivanja Sporazuma i stoga se ne može smatrati a pari passu prvom državnom zajmu i zajmu BAS-a.

| (94) | Osim toga, Latvija tvrdi da većina potraživanja privatnih ulagača koja su trebala biti zamijenjena u dva sindicirana zajma nije bila osigurana i da bi, da je država dopustila društvu da ode u stečaj, privatni ulagači tužili državu tražeći odštetu, što bi za državu bilo još skuplje od pružanja ostatka mjera društvu airBaltic. |
| --- | --- |

(94)

Osim toga, Latvija tvrdi da većina potraživanja privatnih ulagača koja su trebala biti zamijenjena u dva sindicirana zajma nije bila osigurana i da bi, da je država dopustila društvu da ode u stečaj, privatni ulagači tužili državu tražeći odštetu, što bi za državu bilo još skuplje od pružanja ostatka mjera društvu airBaltic.

| (95) | Prema mišljenju Komisije, tvrdnja da bi privatni ulagači tužili državu i tražili odštetu hipotetska je i nije potkrijepljena dokazima. Osim toga, ni iz čega se ne može zaključiti da je Latvija to uzela u obzir kada je pružala potporu društvu airBaltic. |
| --- | --- |

(95)

Prema mišljenju Komisije, tvrdnja da bi privatni ulagači tužili državu i tražili odštetu hipotetska je i nije potkrijepljena dokazima. Osim toga, ni iz čega se ne može zaključiti da je Latvija to uzela u obzir kada je pružala potporu društvu airBaltic.

| (96) | S obzirom na navedeno, Komisija je zaključila da argument o istovremenosti koji navode latvijska nadležna tijela ne stoji. Iz toga razloga Komisija zaključuje da se 1., 2., 3. i 6. mjera ne mogu smatrati jednom transakcijom o kojoj je donesena odluka 3. listopada 2011. i stoga će ih zasebno ocjenjivati. |
| --- | --- |

(96)

S obzirom na navedeno, Komisija je zaključila da argument o istovremenosti koji navode latvijska nadležna tijela ne stoji. Iz toga razloga Komisija zaključuje da se 1., 2., 3. i 6. mjera ne mogu smatrati jednom transakcijom o kojoj je donesena odluka 3. listopada 2011. i stoga će ih zasebno ocjenjivati.

7.2.2.   Prvi državni zajam (1. mjera)

| (97) | Komisija napominje da je prvi državni zajam pružila izravno Latvija putem državne riznice na zahtjev Ministra prometa. To je izričito navedeno u Sporazumu. Stoga je jasno da su 1. mjerom obuhvaćena državna sredstva i da se može pripisati državi. Latvija to ne osporava. |
| --- | --- |

(97)

Komisija napominje da je prvi državni zajam pružila izravno Latvija putem državne riznice na zahtjev Ministra prometa. To je izričito navedeno u Sporazumu. Stoga je jasno da su 1. mjerom obuhvaćena državna sredstva i da se može pripisati državi. Latvija to ne osporava.

| (98) | Kako bi ocijenila daje li se 1. mjerom neopravdana selektivna prednost društvu airBaltic, Komisija prvo primjećuje da su prvi državni zajam i zajam BAS-a odobreni 3. listopada 2011., odnosno, na dan potpisivanja Sporazuma. U tom trenutku, Latvija i BAS bili su većinski dioničari društva i odobrili su zajmove koji su bili razmjerni njihovim vlasničkim udjelima (52,6 % i 47,2 %) pod jednakim i povezanim uvjetima. |
| --- | --- |

(98)

Kako bi ocijenila daje li se 1. mjerom neopravdana selektivna prednost društvu airBaltic, Komisija prvo primjećuje da su prvi državni zajam i zajam BAS-a odobreni 3. listopada 2011., odnosno, na dan potpisivanja Sporazuma. U tom trenutku, Latvija i BAS bili su većinski dioničari društva i odobrili su zajmove koji su bili razmjerni njihovim vlasničkim udjelima (52,6 % i 47,2 %) pod jednakim i povezanim uvjetima.

| (99) | Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 45., Komisija je primijetila u odluci o pokretanju postupka da je na odluku BAS-a o ulaganju u airBaltic možda utjecala spremnost javnih tijela da pruže financijsku potporu tom trgovačkom društvu. Međutim, iako je istina da je latvijska vlada izrazila svoj interes da zadrži airBaltic kao nacionalnog prijevoznika (31), Komisija primjećuje da se o potpori latvijske države još uvijek pregovaralo i još uvijek nije bila utvrđena podložna uvjetima. Na temelju toga, Komisija ne može isključiti mogućnost da su prvi državi zajam i zajam BAS-a odobreni istodobno, što znači da se ne radi o državnoj potpori. Kako je objasnio Opći sud „ne može se samo na temelju istovremenosti, same po sebi, čak i u slučaju znatnih privatnih ulaganja, zaključiti da nema državne potpore u smislu članka [107. stavka. 1. UFEU-a] bez da se uzmu u obzir ostale relevantne činjenice i elementi zakona” (32). |
| --- | --- |

(99)

Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 45., Komisija je primijetila u odluci o pokretanju postupka da je na odluku BAS-a o ulaganju u airBaltic možda utjecala spremnost javnih tijela da pruže financijsku potporu tom trgovačkom društvu. Međutim, iako je istina da je latvijska vlada izrazila svoj interes da zadrži airBaltic kao nacionalnog prijevoznika (31), Komisija primjećuje da se o potpori latvijske države još uvijek pregovaralo i još uvijek nije bila utvrđena podložna uvjetima. Na temelju toga, Komisija ne može isključiti mogućnost da su prvi državi zajam i zajam BAS-a odobreni istodobno, što znači da se ne radi o državnoj potpori. Kako je objasnio Opći sud „ne može se samo na temelju istovremenosti, same po sebi, čak i u slučaju znatnih privatnih ulaganja, zaključiti da nema državne potpore u smislu članka [107. stavka. 1. UFEU-a] bez da se uzmu u obzir ostale relevantne činjenice i elementi zakona” (32).

| (100) | Komisija je stoga također ocijenila može li se smatrati da je dogovorena kamatna stopa od [11 – 13] % za prvi državni zajam (i zajam BAS-a) za tržišnoj razini. |
| --- | --- |

(100)

Komisija je stoga također ocijenila može li se smatrati da je dogovorena kamatna stopa od [11 – 13] % za prvi državni zajam (i zajam BAS-a) za tržišnoj razini.

| (101) | Tijekom formalnog istražnog postupka, Latvija je dostavila dokaze o vrijednosti jamstva (žigovi i potraživanja) koju je ocijenio neovisni revizor [...] u okviru revizije društva koja je pokrenuta u ljeto 2011. Budući da su potraživanja (od 30. rujna 2011.) bila dio relevantnih financijskih informacija, također su bila predmet evaluacije [...]. U pogledu žigova, njihova se vrijednost temeljila na cijeni po kojoj je airBaltic otkupio žigove od BAS-a. Kako bi utvrdila likvidacijsku vrijednost jamstva, Latvija je primijenila diskontiranu stopu od [...] % u skladu s unutarnjom metodologijom za ocjenjivanje jamstava latvijske Riznice, koju Komisija smatra primjerenom s obzirom na prirodu jamstva. Na osnovu toga, likvidacijska vrijednost jamstva iznosila je [15 – 25] milijuna LVL ([21,3 – 35,5] milijuna EUR) što je bilo [15 – 25] % više od iznosa prvog državnog zajma. |
| --- | --- |

(101)

Tijekom formalnog istražnog postupka, Latvija je dostavila dokaze o vrijednosti jamstva (žigovi i potraživanja) koju je ocijenio neovisni revizor [...] u okviru revizije društva koja je pokrenuta u ljeto 2011. Budući da su potraživanja (od 30. rujna 2011.) bila dio relevantnih financijskih informacija, također su bila predmet evaluacije [...]. U pogledu žigova, njihova se vrijednost temeljila na cijeni po kojoj je airBaltic otkupio žigove od BAS-a. Kako bi utvrdila likvidacijsku vrijednost jamstva, Latvija je primijenila diskontiranu stopu od [...] % u skladu s unutarnjom metodologijom za ocjenjivanje jamstava latvijske Riznice, koju Komisija smatra primjerenom s obzirom na prirodu jamstva. Na osnovu toga, likvidacijska vrijednost jamstva iznosila je [15 – 25] milijuna LVL ([21,3 – 35,5] milijuna EUR) što je bilo [15 – 25] % više od iznosa prvog državnog zajma.

| (102) | Osim toga, Komisija primjećuje da bi, s obzirom na znatno jamstvo za prvi državni zajam, primjena kamatne stope od [11 – 13] % bila u skladu s Komunikacijom o referentnoj stopi. (33) Određivanje kamatne stope od [11 – 13] % potvrđeno je na tržištu i pojačano činjenicom da se BAS (kao privatni ulagač) odrekao svog prava na jamstvo za zajam BAS-a (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 26.): zajam BAS-a stoga je bio riskantniji od državnog zajma, ali odobren je uz istu kamatnu stopu. |
| --- | --- |

(102)

Osim toga, Komisija primjećuje da bi, s obzirom na znatno jamstvo za prvi državni zajam, primjena kamatne stope od [11 – 13] % bila u skladu s Komunikacijom o referentnoj stopi. (33) Određivanje kamatne stope od [11 – 13] % potvrđeno je na tržištu i pojačano činjenicom da se BAS (kao privatni ulagač) odrekao svog prava na jamstvo za zajam BAS-a (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 26.): zajam BAS-a stoga je bio riskantniji od državnog zajma, ali odobren je uz istu kamatnu stopu.

| (103) | Imajući na umu stopu jamstva i primijenjenu kamatnu stopu, Komisija zaključuje da 1. mjera ne donosi selektivnu prednost društvu airBaltic i da se može isključiti postojanje državne potpore, a da pritom nije nužno ocijeniti hoće li biti ispunjen ostatak kumulativnih uvjeta iz članka 107. stavka 1. UFEU-a (34). |
| --- | --- |

(103)

Imajući na umu stopu jamstva i primijenjenu kamatnu stopu, Komisija zaključuje da 1. mjera ne donosi selektivnu prednost društvu airBaltic i da se može isključiti postojanje državne potpore, a da pritom nije nužno ocijeniti hoće li biti ispunjen ostatak kumulativnih uvjeta iz članka 107. stavka 1. UFEU-a (34).

Smanjenje kamatne stope prvog državnog zajma s [11 – 13] % na [2 – 4] %

| (104) | Dana 13. prosinca 2011., kada se vlasnički udio Latvije u društvu airBaltic povećao na 99,8 % (vidjeti prethodni stavak 21.), latvijska vlada odlučila je odobriti smanjenje kamatne stope za prvi državni zajam – pa tako i za zajam BAS-a – za [9 – 11] postotnih bodova što odgovara premiji rizika od [11 – 13] % do [2 – 4] %. |
| --- | --- |

(104)

Dana 13. prosinca 2011., kada se vlasnički udio Latvije u društvu airBaltic povećao na 99,8 % (vidjeti prethodni stavak 21.), latvijska vlada odlučila je odobriti smanjenje kamatne stope za prvi državni zajam – pa tako i za zajam BAS-a – za [9 – 11] postotnih bodova što odgovara premiji rizika od [11 – 13] % do [2 – 4] %.

| (105) | Latvija smatra da je smanjenje kamatne stope opravdano jer je zajam bio nerizičan budući da je likvidacijska vrijednost zajma procijenjena na [15 – 25] milijuna LVL ([21,3 – 35,5] milijuna EUR), odnosno [15 – 25] % veća od iznosa prvog državnog zajma (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 101.). |
| --- | --- |

(105)

Latvija smatra da je smanjenje kamatne stope opravdano jer je zajam bio nerizičan budući da je likvidacijska vrijednost zajma procijenjena na [15 – 25] milijuna LVL ([21,3 – 35,5] milijuna EUR), odnosno [15 – 25] % veća od iznosa prvog državnog zajma (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 101.).

| (106) | Komisiju nisu uvjerili argumenti Latvije da je smanjenjem kamatne stope država smanjila troškove financiranja društva airBaltic (jer je također smanjena kamatna stopa zajma BAS), koji je u tom trenutku bio u gotovo isključivom vlasništvu države s 99,8 %. Prema Latviji, to je bila razumna odluka države jer je izgubljeni prihod za državu u obliku kamatnih stopa nadoknađen prednošću koju država, kao većinski dioničar društva airBaltic, ima od društva jer mora platiti niže kamate. |
| --- | --- |

(106)

Komisiju nisu uvjerili argumenti Latvije da je smanjenjem kamatne stope država smanjila troškove financiranja društva airBaltic (jer je također smanjena kamatna stopa zajma BAS), koji je u tom trenutku bio u gotovo isključivom vlasništvu države s 99,8 %. Prema Latviji, to je bila razumna odluka države jer je izgubljeni prihod za državu u obliku kamatnih stopa nadoknađen prednošću koju država, kao većinski dioničar društva airBaltic, ima od društva jer mora platiti niže kamate.

| (107) | S druge strane, Komisija podsjeća da je u trenutku kada su odobreni prvi državni zajam i zajam BAS, u Sporazumu bilo propisano da su uvjeti oba zajma jednaki i povezani i stoga bi promjena jednog zajma uzrokovala istovjetnu promjena u drugom zajmu. Smanjenje kamatne stope stoga se odražava u oba zajma i vrlo visoka razina osiguranja zajma i činjenica da za zajam BAS-a nije bilo jamstva ostale su iste. Budući da je BAS unaprijed pristao povezati uvjete zajma BAS-a s uvjetima prvog državnog zajma, Komisija nema razloga smatrati da ta odluka ne bi bila spojiva s tržištem. |
| --- | --- |

(107)

S druge strane, Komisija podsjeća da je u trenutku kada su odobreni prvi državni zajam i zajam BAS, u Sporazumu bilo propisano da su uvjeti oba zajma jednaki i povezani i stoga bi promjena jednog zajma uzrokovala istovjetnu promjena u drugom zajmu. Smanjenje kamatne stope stoga se odražava u oba zajma i vrlo visoka razina osiguranja zajma i činjenica da za zajam BAS-a nije bilo jamstva ostale su iste. Budući da je BAS unaprijed pristao povezati uvjete zajma BAS-a s uvjetima prvog državnog zajma, Komisija nema razloga smatrati da ta odluka ne bi bila spojiva s tržištem.

| (108) | Na temelju toga, Komisija zaključuje da čak i ako se uzme u obzir smanjenje kamatne stope, 1. mjerom nije pružena selektivna prednost društvu airBaltic i može se isključiti postojanje državne potpore. |
| --- | --- |

(108)

Na temelju toga, Komisija zaključuje da čak i ako se uzme u obzir smanjenje kamatne stope, 1. mjerom nije pružena selektivna prednost društvu airBaltic i može se isključiti postojanje državne potpore.

7.2.3.   Drugi državni zajam (2. mjera)

| (109) | Drugi državni zajam pružila je izravno Latvija putem Državne riznice, odlukom latvijske vlade od 13. prosinca 2011. kojom se Ministarstvo financija ovlašćuje da iz državnog proračuna isplati konvertibilni zajam društvu airBaltic u iznosu od 67 milijuna LVL (94,86 milijuna EUR). Stoga je jasno da 2. mjera uključuje državna sredstva i da se može pripisati državi. |
| --- | --- |

(109)

Drugi državni zajam pružila je izravno Latvija putem Državne riznice, odlukom latvijske vlade od 13. prosinca 2011. kojom se Ministarstvo financija ovlašćuje da iz državnog proračuna isplati konvertibilni zajam društvu airBaltic u iznosu od 67 milijuna LVL (94,86 milijuna EUR). Stoga je jasno da 2. mjera uključuje državna sredstva i da se može pripisati državi.

| (110) | Komisija primjećuje da je u trenutku kada je odobren drugi državni zajam, odnosno 13. prosinca 2011., BAS izgubio svoj cijeli vlasnički udio u društvu airBaltic, osim jedne dionice, te da država sada posjeduje 99,8 % društva. Stoga država i BAS više nisu bili u jednakom položaju kao dioničari. |
| --- | --- |

(110)

Komisija primjećuje da je u trenutku kada je odobren drugi državni zajam, odnosno 13. prosinca 2011., BAS izgubio svoj cijeli vlasnički udio u društvu airBaltic, osim jedne dionice, te da država sada posjeduje 99,8 % društva. Stoga država i BAS više nisu bili u jednakom položaju kao dioničari.

| (111) | Latvija tvrdi da je, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Sporazuma, u kojem je navedeno da će Latvija odobriti zajam društvu airBaltic „razmjerno svom vlasničkom udjelu”, BAS morao društvu airBaltic osigurati sredstva u iznosu koji odgovara broju dionica koje posjeduje. BAS je to učinio u trenutku injekcije kapitala u prosincu 2011. u obliku gotovine. Komisija primjećuje, međutim, da je 13. prosinca 2011. BAS imao samo jednu dionicu u društvu airBaltic. Na temelju toga može se zaključiti da je država trebala zauzeti stav mudrog ulagača u tržišnom gospodarstvu i ocijeniti ima li BAS, s obzirom na promjenu okolnosti u pogledu vlasničkog udjela, poticaj da uloži gotovinu u poduzeće u trenutku povećanja kapitala. Štoviše, država je predvidjela tu mogućnost i u Sporazum je uključila nekoliko mjera za nepredviđene situacije, posebno članak 7. stavak 4., za slučaj da BAS ne ispuni svoje obveze. Nadalje, kao što je potvrdila Latvija, drugi obrok drugog državnog zajma trebao je biti pušten u slučaju da BAS ne osigura dodatna sredstva. |
| --- | --- |

(111)

Latvija tvrdi da je, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Sporazuma, u kojem je navedeno da će Latvija odobriti zajam društvu airBaltic „razmjerno svom vlasničkom udjelu”, BAS morao društvu airBaltic osigurati sredstva u iznosu koji odgovara broju dionica koje posjeduje. BAS je to učinio u trenutku injekcije kapitala u prosincu 2011. u obliku gotovine. Komisija primjećuje, međutim, da je 13. prosinca 2011. BAS imao samo jednu dionicu u društvu airBaltic. Na temelju toga može se zaključiti da je država trebala zauzeti stav mudrog ulagača u tržišnom gospodarstvu i ocijeniti ima li BAS, s obzirom na promjenu okolnosti u pogledu vlasničkog udjela, poticaj da uloži gotovinu u poduzeće u trenutku povećanja kapitala. Štoviše, država je predvidjela tu mogućnost i u Sporazum je uključila nekoliko mjera za nepredviđene situacije, posebno članak 7. stavak 4., za slučaj da BAS ne ispuni svoje obveze. Nadalje, kao što je potvrdila Latvija, drugi obrok drugog državnog zajma trebao je biti pušten u slučaju da BAS ne osigura dodatna sredstva.

| (112) | Člankom 7. stavkom 4. Sporazuma državi je osigurano pravo da kupi sve svoje dionice u društvu airBaltic od BAS-a za 1 LVL. U trenutku kada je potpisan Sporazum, to je državi predstavljalo jamstvo da će BAS ispuniti svoje obveze ili inače izgubiti svoje dionice u društvu airBaltic. Međutim, situacija se bitno promijenila 30. studenoga 2011., kada je društvo Latvijas Krājbanka prodalo latvijskoj državi sve dionice društva airBaltic u vlasništvu BAS-a osim jedne (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 21.). U ovom novom kontekstu, članak 7. stavak 4. izgubio je svoje značenje. Zaista, budući da je imao samo 1 dionicu, BAS nije imao poticaja ispuniti svoje obveze: posljedica neispunjenja obveza bio bi gubitak samo jedne dionice u društvu airBaltic. Razuman tržišni subjekt pažljivo bi razmotrio mogućnost ulaganja dodatnih sredstava u društvo airBaltic u tim novim okolnostima i, u najmanju ruku, tražio bi od druge stranke (tj. BAS-a) jamstvo da će zaista uložiti sredstva u poduzeće. Komisija također napominje da se ne čini vjerojatnim da bi to jamstvo i dobio jer bi BAS trebao zaista uložiti veliki iznos novca – znatno više od izvorno predviđenog – kako bi vratio svoj izvorni udio od 47,2 % ili bilo koji značajni broj dionica u društvu airBaltic. |
| --- | --- |

(112)

Člankom 7. stavkom 4. Sporazuma državi je osigurano pravo da kupi sve svoje dionice u društvu airBaltic od BAS-a za 1 LVL. U trenutku kada je potpisan Sporazum, to je državi predstavljalo jamstvo da će BAS ispuniti svoje obveze ili inače izgubiti svoje dionice u društvu airBaltic. Međutim, situacija se bitno promijenila 30. studenoga 2011., kada je društvo Latvijas Krājbanka prodalo latvijskoj državi sve dionice društva airBaltic u vlasništvu BAS-a osim jedne (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 21.). U ovom novom kontekstu, članak 7. stavak 4. izgubio je svoje značenje. Zaista, budući da je imao samo 1 dionicu, BAS nije imao poticaja ispuniti svoje obveze: posljedica neispunjenja obveza bio bi gubitak samo jedne dionice u društvu airBaltic. Razuman tržišni subjekt pažljivo bi razmotrio mogućnost ulaganja dodatnih sredstava u društvo airBaltic u tim novim okolnostima i, u najmanju ruku, tražio bi od druge stranke (tj. BAS-a) jamstvo da će zaista uložiti sredstva u poduzeće. Komisija također napominje da se ne čini vjerojatnim da bi to jamstvo i dobio jer bi BAS trebao zaista uložiti veliki iznos novca – znatno više od izvorno predviđenog – kako bi vratio svoj izvorni udio od 47,2 % ili bilo koji značajni broj dionica u društvu airBaltic.

| (113) | Latvija također navodi da je drugi državi zajam odobren pod tržišnim uvjetima, čime isključuje mogućnost da je pružena neopravdana prednost društvu airBaltic. |
| --- | --- |

(113)

Latvija također navodi da je drugi državi zajam odobren pod tržišnim uvjetima, čime isključuje mogućnost da je pružena neopravdana prednost društvu airBaltic.

| (114) | U pogledu jamstva, Latvija je napomenula da drugi državni zajam ima istovjetno jamstvo kao prvi državni zajam, odnosno, potraživanja i žigove društva airBaltic. Kao što je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 101., procijenjena likvidacijska vrijednost jamstva iznosila je [15 – 25] milijuna LVL ([21,3 – 35,5] milijuna EUR). Stoga se čini da bi za drugi zajam bila dostupna niska razina osiguranja. Osim toga, nema razloga pretpostaviti da bi privatni tržišni subjekt prihvatio da bi se postojeće jamstvo prvog državnog zajma smanjilo ispod najmanje 100 %. |
| --- | --- |

(114)

U pogledu jamstva, Latvija je napomenula da drugi državni zajam ima istovjetno jamstvo kao prvi državni zajam, odnosno, potraživanja i žigove društva airBaltic. Kao što je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 101., procijenjena likvidacijska vrijednost jamstva iznosila je [15 – 25] milijuna LVL ([21,3 – 35,5] milijuna EUR). Stoga se čini da bi za drugi zajam bila dostupna niska razina osiguranja. Osim toga, nema razloga pretpostaviti da bi privatni tržišni subjekt prihvatio da bi se postojeće jamstvo prvog državnog zajma smanjilo ispod najmanje 100 %.

| (115) | Kako bi se osigurala spojivost stope prvog obroka drugog državnog zajma s tržištem, Komisija će upotrijebiti kao najbližu vrijednost stopu koja slijedi iz primjene Komunikacije o referentnoj kamatnoj stopi. Osnovna stopa za Latviju na dan 13. prosinca 2011. iznosila je 2,2 %. Toj bi se brojci trebala dodati marža ovisno o rejtingu korisnika i osiguranju zajma. Kako je navedeno u prethodnom stavku, razina osiguranja bila je niska. S obzirom na poteškoće društva airBaltic u tom trenutku, iz Komunikacije o referentnoj kamatnoj stopi može se zaključiti da bi osnovnoj stopi trebalo dodati maržu od 1 000 osnovnih bodova te bi stopa na kraju trebala iznositi 12,2 %. Stoga se čini da se kamatna stopa od [9 – 11] % za prvi obrok drugog državnog zajma ne može smatrati spojivom s tržištem. |
| --- | --- |

(115)

Kako bi se osigurala spojivost stope prvog obroka drugog državnog zajma s tržištem, Komisija će upotrijebiti kao najbližu vrijednost stopu koja slijedi iz primjene Komunikacije o referentnoj kamatnoj stopi. Osnovna stopa za Latviju na dan 13. prosinca 2011. iznosila je 2,2 %. Toj bi se brojci trebala dodati marža ovisno o rejtingu korisnika i osiguranju zajma. Kako je navedeno u prethodnom stavku, razina osiguranja bila je niska. S obzirom na poteškoće društva airBaltic u tom trenutku, iz Komunikacije o referentnoj kamatnoj stopi može se zaključiti da bi osnovnoj stopi trebalo dodati maržu od 1 000 osnovnih bodova te bi stopa na kraju trebala iznositi 12,2 %. Stoga se čini da se kamatna stopa od [9 – 11] % za prvi obrok drugog državnog zajma ne može smatrati spojivom s tržištem.

| (116) | Drugi je obrok drugog državnog zajma postao dostupan društvu 14. prosinca 2012. uz kamatnu stopu od [6 – 8] %. Latvija tvrdi da je ta stopa iznad stope utvrđene primjenom Komunikacije o referentnoj kamatnoj stopi i stoga je sukladna s MEIP-om. |
| --- | --- |

(116)

Drugi je obrok drugog državnog zajma postao dostupan društvu 14. prosinca 2012. uz kamatnu stopu od [6 – 8] %. Latvija tvrdi da je ta stopa iznad stope utvrđene primjenom Komunikacije o referentnoj kamatnoj stopi i stoga je sukladna s MEIP-om.

| (117) | U skladu s Komunikacijom o referentnoj kamatnoj stopi, primjenjiva osnovna stopa za Latviju iznosila je 14. prosinca 2012. ukupno 1,91 %. Marža koju treba dodati na tu osnovnu stopu ovisi o rejtingu korisnika i o razini osiguranja. Kako je objašnjeno u prethodnom odjeljku 7.1, Komisija smatra da je društvo airBaltic bilo poduzeće u teškoćama barem od 2011. Osim toga, jamstvo za drugi obrok bila su potraživanja i žigovi društva airBaltic. Argumenti o nedovoljnosti jamstva primjenjivali bi se mutatis mutandis i stoga treba dodati maržu od 1 000 baznih bodova. Posljedična referentna kamatna stopa stoga bi iznosila 11,91 %, što je znatno iznad stope od [6 – 8] % koja se stvarno primjenjivala. |
| --- | --- |

(117)

U skladu s Komunikacijom o referentnoj kamatnoj stopi, primjenjiva osnovna stopa za Latviju iznosila je 14. prosinca 2012. ukupno 1,91 %. Marža koju treba dodati na tu osnovnu stopu ovisi o rejtingu korisnika i o razini osiguranja. Kako je objašnjeno u prethodnom odjeljku 7.1, Komisija smatra da je društvo airBaltic bilo poduzeće u teškoćama barem od 2011. Osim toga, jamstvo za drugi obrok bila su potraživanja i žigovi društva airBaltic. Argumenti o nedovoljnosti jamstva primjenjivali bi se mutatis mutandis i stoga treba dodati maržu od 1 000 baznih bodova. Posljedična referentna kamatna stopa stoga bi iznosila 11,91 %, što je znatno iznad stope od [6 – 8] % koja se stvarno primjenjivala.

| (118) | Imajući na umu sve navedeno, Komisija smatra da razuman subjekt u tržišnom gospodarstvu društvu airBaltic ne bi odobrio drugi državni zajam. |
| --- | --- |

(118)

Imajući na umu sve navedeno, Komisija smatra da razuman subjekt u tržišnom gospodarstvu društvu airBaltic ne bi odobrio drugi državni zajam.

| (119) | Na osnovu toga Komisija zaključuje da je 2. mjerom društvu airBaltic osigurana neopravdana prednost. Ta je prednost bila selektivne prirode jer je njezin jedini korisnik bio airBaltic. |
| --- | --- |

(119)

Na osnovu toga Komisija zaključuje da je 2. mjerom društvu airBaltic osigurana neopravdana prednost. Ta je prednost bila selektivne prirode jer je njezin jedini korisnik bio airBaltic.

| (120) | Komisija mora također razmotriti hoće li se 2. mjerom narušiti tržišno natjecanje i hoće li ona utjecati na trgovinu između država članica pružajući društvu airBaltic prednost pred konkurentima koji ne dobivaju javnu potporu. Razvidno je da je 2. mjera mogla utjecati na trgovinu unutar EU-a i na tržišno natjecanje jer se društvo airBaltic natječe s drugim zrakoplovnim prijevoznicima u EU-u, posebno od stupanja na snagu treće faze liberalizacije zračnog prijevoza („treći paket”) 1. siječnja 1993. Osim toga, na relativno kraćim putovanjima unutar EU-a zračni promet natječe se s cestovnim i željezničkim prometom i stoga bi to moglo utjecati i na cestovne i željezničke prijevoznike. |
| --- | --- |

(120)

Komisija mora također razmotriti hoće li se 2. mjerom narušiti tržišno natjecanje i hoće li ona utjecati na trgovinu između država članica pružajući društvu airBaltic prednost pred konkurentima koji ne dobivaju javnu potporu. Razvidno je da je 2. mjera mogla utjecati na trgovinu unutar EU-a i na tržišno natjecanje jer se društvo airBaltic natječe s drugim zrakoplovnim prijevoznicima u EU-u, posebno od stupanja na snagu treće faze liberalizacije zračnog prijevoza („treći paket”) 1. siječnja 1993. Osim toga, na relativno kraćim putovanjima unutar EU-a zračni promet natječe se s cestovnim i željezničkim prometom i stoga bi to moglo utjecati i na cestovne i željezničke prijevoznike.

| (121) | Zahvaljujući 2. mjeri društvo airBaltic moglo je nastaviti s radom i nije se moralo suočiti s posljedicama koje bi obično proizašle iz njegove teške financijske situacije. Na temelju prethodno navedenih razmatranja, Komisija je došla do zaključka da 2. mjera predstavlja državnu potporu u korist društva airBaltic u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(121)

Zahvaljujući 2. mjeri društvo airBaltic moglo je nastaviti s radom i nije se moralo suočiti s posljedicama koje bi obično proizašle iz njegove teške financijske situacije. Na temelju prethodno navedenih razmatranja, Komisija je došla do zaključka da 2. mjera predstavlja državnu potporu u korist društva airBaltic u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

7.2.4.   Povećanje kapitala dogovoreno 22. prosinca 2011. (3. mjera)

| (122) | Kako je prethodno navedeno, prvi državni zajam i prvi obrok drugog državnog zajma uključuju državna sredstva i pripisuju se državi. O njihovoj konverziji u kapital odlučilo je Ministarstvo prometa Latvije, koje je od 30. studenoga 2011. dioničar s 99,8 % udjela u društvu airBaltic. Prema tome, 3. mjera uključuje državna sredstva i može se pripisati državi. |
| --- | --- |

(122)

Kako je prethodno navedeno, prvi državni zajam i prvi obrok drugog državnog zajma uključuju državna sredstva i pripisuju se državi. O njihovoj konverziji u kapital odlučilo je Ministarstvo prometa Latvije, koje je od 30. studenoga 2011. dioničar s 99,8 % udjela u društvu airBaltic. Prema tome, 3. mjera uključuje državna sredstva i može se pripisati državi.

| (123) | Komisija se ne slaže sa stajalištem latvijskih nadležnih tijela da 3. mjera ne predstavlja državnu potporu. Komisija u prvom redu ponavlja da se zaključci iz prethodnog odjeljka 7.2.1. primjenjuju na 3. mjeru. Osim toga, Komisija smatra da 3. mjera nije odobrena 22. prosinca 2011. (tj. na dan sastanka dioničara društva airBaltic) već 29. prosinca 2011., odnosno, na dan kada je država izvršila konverziju zajmova. Prema informacijama koje su latvijska nadležna tijela dostavile za vrijeme formalnog istražnog postupka, BAS i država morali su do 30. siječnja 2012., u skladu s primjenjivim pravilima, formalizirati konverziju o kojoj je donesena odluka na sastanku dioničara društva airBaltic. |
| --- | --- |

(123)

Komisija se ne slaže sa stajalištem latvijskih nadležnih tijela da 3. mjera ne predstavlja državnu potporu. Komisija u prvom redu ponavlja da se zaključci iz prethodnog odjeljka 7.2.1. primjenjuju na 3. mjeru. Osim toga, Komisija smatra da 3. mjera nije odobrena 22. prosinca 2011. (tj. na dan sastanka dioničara društva airBaltic) već 29. prosinca 2011., odnosno, na dan kada je država izvršila konverziju zajmova. Prema informacijama koje su latvijska nadležna tijela dostavile za vrijeme formalnog istražnog postupka, BAS i država morali su do 30. siječnja 2012., u skladu s primjenjivim pravilima, formalizirati konverziju o kojoj je donesena odluka na sastanku dioničara društva airBaltic.

| (124) | Komisija također napominje da je 29. prosinca 2011. Latvija već mogla razumno sumnjati u spremnost BAS-a da ispuni svoje obveze. BAS je već naznačio da neće reprogramirati svoj zajam: Latvija sama priznaje da je drugi obrok drugog državnog zajma, o kojem je odluka donesena 13. prosinca 2011. predviđen za slučaj da BAS neće ispuniti svoje obveze. Osim toga od 30. studenoga 2011. država i BAS više nisu bili u sličnom položaju kao dioničari jer je BAS izgubio sve svoje dionice u društvu airBaltic osim jedne te je država bila vlasnik 99,8 % društva. |
| --- | --- |

(124)

Komisija također napominje da je 29. prosinca 2011. Latvija već mogla razumno sumnjati u spremnost BAS-a da ispuni svoje obveze. BAS je već naznačio da neće reprogramirati svoj zajam: Latvija sama priznaje da je drugi obrok drugog državnog zajma, o kojem je odluka donesena 13. prosinca 2011. predviđen za slučaj da BAS neće ispuniti svoje obveze. Osim toga od 30. studenoga 2011. država i BAS više nisu bili u sličnom položaju kao dioničari jer je BAS izgubio sve svoje dionice u društvu airBaltic osim jedne te je država bila vlasnik 99,8 % društva.

| (125) | S obzirom na to, država je, prije konverzije državnih zajmova, trebala zaključiti – ili je barem imala razloga sumnjati – iz BAS-ovih postupaka da on ne namjerava ispuniti svoje obveze (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 35.). Osim toga, budući da je BAS izgubio sve dionice u društvu airBaltic osim jedne, pravni lijek predviđen u članku 7. stavku 4. Sporazuma, odnosno, pravo države da kupi od BAS-a sve svoje udjele u društvu airBaltic za 1 LVL – više nije imao smisla: država je izgubila sredstvo kojim bi mogla prisiliti BAS da ispuni svoje obveze. |
| --- | --- |

(125)

S obzirom na to, država je, prije konverzije državnih zajmova, trebala zaključiti – ili je barem imala razloga sumnjati – iz BAS-ovih postupaka da on ne namjerava ispuniti svoje obveze (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 35.). Osim toga, budući da je BAS izgubio sve dionice u društvu airBaltic osim jedne, pravni lijek predviđen u članku 7. stavku 4. Sporazuma, odnosno, pravo države da kupi od BAS-a sve svoje udjele u društvu airBaltic za 1 LVL – više nije imao smisla: država je izgubila sredstvo kojim bi mogla prisiliti BAS da ispuni svoje obveze.

| (126) | Imajući na umu prethodno navedene elemente, Komisija zaključuje da razuman subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi konvertirao svoje zajmove u kapital prije nego što je siguran da će druga stranka pretvoriti svoj zajam i uložiti gotovinu te bi u tom kontekstu pažljivo ocijenio koje poticaje druga stranka ima za ispunjenje svojih obveza. |
| --- | --- |

(126)

Imajući na umu prethodno navedene elemente, Komisija zaključuje da razuman subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi konvertirao svoje zajmove u kapital prije nego što je siguran da će druga stranka pretvoriti svoj zajam i uložiti gotovinu te bi u tom kontekstu pažljivo ocijenio koje poticaje druga stranka ima za ispunjenje svojih obveza.

| (127) | Osim toga, Komisija primjećuje da, čak i da je poštovao dogovor postignut na sastanku dioničara, BAS ne bi mogao vratiti svoje bivše udjele u društvu airBaltic. Kako bi ostvario udio od 47,2 %, BAS bi morao uložiti puno više od iznosa dogovorenog na tom sastanku. Prema tome, Komisija smatra da bi država, da je postupala u skladu s MEIP-om, trebala pažljivo razmotriti bi li BAS uložio velik iznos novca – zajam BAS-a i gotovinu u iznosu 37,7 milijuna LVL (53,38 milijuna EUR) – u stjecanje manjinskog udjela u društvu airBaltic. |
| --- | --- |

(127)

Osim toga, Komisija primjećuje da, čak i da je poštovao dogovor postignut na sastanku dioničara, BAS ne bi mogao vratiti svoje bivše udjele u društvu airBaltic. Kako bi ostvario udio od 47,2 %, BAS bi morao uložiti puno više od iznosa dogovorenog na tom sastanku. Prema tome, Komisija smatra da bi država, da je postupala u skladu s MEIP-om, trebala pažljivo razmotriti bi li BAS uložio velik iznos novca – zajam BAS-a i gotovinu u iznosu 37,7 milijuna LVL (53,38 milijuna EUR) – u stjecanje manjinskog udjela u društvu airBaltic.

| (128) | Kao dodatni argument, Latvija objašnjava da je obveza BAS-a da uloži gotovinu i konvertira zajam BAS-a potvrđena postojanjem jamstva ruskog poduzetnika, g. Vladimira Antonova, koji je pristao izvršiti nužna plaćanja u ime BAS-a (35). Međutim, iz podataka dostupnih Komisiji čini se da jamstvo zapravo nikada nije dostavljeno. |
| --- | --- |

(128)

Kao dodatni argument, Latvija objašnjava da je obveza BAS-a da uloži gotovinu i konvertira zajam BAS-a potvrđena postojanjem jamstva ruskog poduzetnika, g. Vladimira Antonova, koji je pristao izvršiti nužna plaćanja u ime BAS-a (35). Međutim, iz podataka dostupnih Komisiji čini se da jamstvo zapravo nikada nije dostavljeno.

| (129) | Latvija također ističe da su preduvjeti za kapitalizaciju državnih zajmova propisani člankom 7. stavkom 2. Sporazuma ispunjeni 13. prosinca 2011. kada joj je dostavljen poslovni plan u kojem je opisano kako će društvo airBaltic u 2015. opet postati profitabilno i navodi se da je odluka o konverziji državnih zajmova u kapital stoga bila u skladu s MEIP-om. Međutim, Latvija svojim argumentima nije uvjerila Komisiju jer plan nije bio potpun i razuman privatni subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi se oslanjao na takav plan kada treba donijeti odluku o ulaganju velikih iznosa kapitala u poduzeća u teškoćama. |
| --- | --- |

(129)

Latvija također ističe da su preduvjeti za kapitalizaciju državnih zajmova propisani člankom 7. stavkom 2. Sporazuma ispunjeni 13. prosinca 2011. kada joj je dostavljen poslovni plan u kojem je opisano kako će društvo airBaltic u 2015. opet postati profitabilno i navodi se da je odluka o konverziji državnih zajmova u kapital stoga bila u skladu s MEIP-om. Međutim, Latvija svojim argumentima nije uvjerila Komisiju jer plan nije bio potpun i razuman privatni subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi se oslanjao na takav plan kada treba donijeti odluku o ulaganju velikih iznosa kapitala u poduzeća u teškoćama.

| (130) | Na temelju navedenog, Komisija zaključuje da Latvija prilikom konverzije svojih zajmova nije postupala u skladu s ravnopravnim uvjetima i tako je povećala kapital društva airBaltic. Osim toga, postupanje države nije bilo u skladu s provjerom MEIP-a. Stoga je airBaltic ostvario neopravdanu prednost od 3. mjere, koja je selektivna jer je društvo bilo jedini korisnik. |
| --- | --- |

(130)

Na temelju navedenog, Komisija zaključuje da Latvija prilikom konverzije svojih zajmova nije postupala u skladu s ravnopravnim uvjetima i tako je povećala kapital društva airBaltic. Osim toga, postupanje države nije bilo u skladu s provjerom MEIP-a. Stoga je airBaltic ostvario neopravdanu prednost od 3. mjere, koja je selektivna jer je društvo bilo jedini korisnik.

| (131) | Komisija mora također razmotriti hoće li se 3. mjerom narušiti tržišno natjecanje i hoće li ona utjecati na trgovinu između država članica dajući društvu airBaltic prednost pred konkurentima koji ne dobivaju javnu potporu. Zaključci iz prethodne uvodne izjave 120. primjenjuju se mutatis mutandis. |
| --- | --- |

(131)

Komisija mora također razmotriti hoće li se 3. mjerom narušiti tržišno natjecanje i hoće li ona utjecati na trgovinu između država članica dajući društvu airBaltic prednost pred konkurentima koji ne dobivaju javnu potporu. Zaključci iz prethodne uvodne izjave 120. primjenjuju se mutatis mutandis.

| (132) | Komisija stoga zaključuje da je konverzija prvog državnog zajma i prvog obroka drugog državnog zajma u kapital predstavljala državnu potporu društvu airBaltic u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(132)

Komisija stoga zaključuje da je konverzija prvog državnog zajma i prvog obroka drugog državnog zajma u kapital predstavljala državnu potporu društvu airBaltic u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

7.2.5.   Bezkuponske obveznice (4. mjera)

| (133) | Kao što je već navedeno u odluci o pokretanju postupka, iz sporazuma od 30. travnja 2010. kojim je formalizirana kupnja bezkuponskih obveznica može se zaključiti da je kupac LVRTC (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 38.) djelovao u ime latvijske države. Osim toga, Latvija je tvrdila da je LVRTC kupio obveznice iz proračunskih razloga. Stoga je jasno da su 4. mjerom obuhvaćena državna sredstva i da se može pripisati državi, što Latvija ne osporava. |
| --- | --- |

(133)

Kao što je već navedeno u odluci o pokretanju postupka, iz sporazuma od 30. travnja 2010. kojim je formalizirana kupnja bezkuponskih obveznica može se zaključiti da je kupac LVRTC (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 38.) djelovao u ime latvijske države. Osim toga, Latvija je tvrdila da je LVRTC kupio obveznice iz proračunskih razloga. Stoga je jasno da su 4. mjerom obuhvaćena državna sredstva i da se može pripisati državi, što Latvija ne osporava.

| (134) | Tijekom formalnog istražnog postupka Latvija je dostavila dokaze da su država i BAS stekli broj obveznica koji je razmjeran njihovom vlasničkom udjelu u društvu airBaltic i pod istim uvjetima. Osim toga, čini se da država nije financirala airBaltic prije travnja 2010., dok je BAS u to društvo uložio velika sredstva prije tog datuma. Naposljetku, istragom je otkriveno da je ugovor o izdavanju obveznica sklopljen na inicijativu BAS-a i uprave društva airBaltic, koji su već u travnju i lipnju 2009. predložili državi da se kapital društva poveća razmjerno njihovim udjelima. |
| --- | --- |

(134)

Tijekom formalnog istražnog postupka Latvija je dostavila dokaze da su država i BAS stekli broj obveznica koji je razmjeran njihovom vlasničkom udjelu u društvu airBaltic i pod istim uvjetima. Osim toga, čini se da država nije financirala airBaltic prije travnja 2010., dok je BAS u to društvo uložio velika sredstva prije tog datuma. Naposljetku, istragom je otkriveno da je ugovor o izdavanju obveznica sklopljen na inicijativu BAS-a i uprave društva airBaltic, koji su već u travnju i lipnju 2009. predložili državi da se kapital društva poveća razmjerno njihovim udjelima.

| (135) | Kao što je istaknuto u odluci o pokretanju postupka, Komisija smatra da kupnja bezkuponskih obveznica nije uobičajeno ulaganje razumnog subjekta u tržišnom gospodarstvu. Međutim, Komisija napominje da su Latvija i BAS u tome trenutku bili glavni dioničari društva airBaltic i njihova bi se odluka o ulaganju trebala ocjenjivati iz te perspektive, a ne iz perspektive čisto vanjskog ulagača. Čini se razumnim zaključiti da vlasnici društva airBaltic nisu u tom trenutku željeli ostvariti kratkoročnu dobit, već su samo željeli očuvati društvo. |
| --- | --- |

(135)

Kao što je istaknuto u odluci o pokretanju postupka, Komisija smatra da kupnja bezkuponskih obveznica nije uobičajeno ulaganje razumnog subjekta u tržišnom gospodarstvu. Međutim, Komisija napominje da su Latvija i BAS u tome trenutku bili glavni dioničari društva airBaltic i njihova bi se odluka o ulaganju trebala ocjenjivati iz te perspektive, a ne iz perspektive čisto vanjskog ulagača. Čini se razumnim zaključiti da vlasnici društva airBaltic nisu u tom trenutku željeli ostvariti kratkoročnu dobit, već su samo željeli očuvati društvo.

| (136) | Komisija na temelju navedenog zaključuje da je Latvija postupala kao razuman subjekt u tržišnom gospodarstvu kada je kupila bezkuponske obveznice zajedno s privatnim ulagačem, BAS-om. Komisija stoga isključuje mogućnost postojanja neopravdane prednosti u pogledu 4. mjere i ocjenjivanje ostalih kumulativnih uvjeta propisanih u članku 107. stavku 1. UFEU-a u vezi s postojanjem državne potpore suvišno je. |
| --- | --- |

(136)

Komisija na temelju navedenog zaključuje da je Latvija postupala kao razuman subjekt u tržišnom gospodarstvu kada je kupila bezkuponske obveznice zajedno s privatnim ulagačem, BAS-om. Komisija stoga isključuje mogućnost postojanja neopravdane prednosti u pogledu 4. mjere i ocjenjivanje ostalih kumulativnih uvjeta propisanih u članku 107. stavku 1. UFEU-a u vezi s postojanjem državne potpore suvišno je.

7.2.6.   Plaćanja banke Latvijas Krājbanka (5. mjera) u iznosu od 2,8 milijuna EUR

| (137) | Peta mjera odnosi se na 2,8 milijuna EUR koje je Latvijas Krājbanka platila društvu airBaltic 21. i 22. studenoga 2011. Kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 39., društvo airBaltic podnijelo je tri naloga za plaćanje banci Latvijas Krājbanka prije odluka FCMC-a od 17. studenoga 2011. u cilju ograničenja bankarskih operacija iznad 100 000 EUR i zaustavljanja svih operacija banke Latvijas Krājbanka 21. studenoga 2011. Latvija smatra da se nije radilo o državnim sredstvima jer su se operacije odnosile na tri platna naloga društva airBaltic društvu IATA Clearing House, zračnoj luci u Rigi i na alternativni bankovni račun društva airBaltic u drugoj banci (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 39.). Prema Latviji, to su bile uobičajene bankarske transakcije s privatnim sredstvima društva airBaltic. Latvija također tvrdi da se odluke FCMC-a ne mogu pripisati državi. |
| --- | --- |

(137)

Peta mjera odnosi se na 2,8 milijuna EUR koje je Latvijas Krājbanka platila društvu airBaltic 21. i 22. studenoga 2011. Kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 39., društvo airBaltic podnijelo je tri naloga za plaćanje banci Latvijas Krājbanka prije odluka FCMC-a od 17. studenoga 2011. u cilju ograničenja bankarskih operacija iznad 100 000 EUR i zaustavljanja svih operacija banke Latvijas Krājbanka 21. studenoga 2011. Latvija smatra da se nije radilo o državnim sredstvima jer su se operacije odnosile na tri platna naloga društva airBaltic društvu IATA Clearing House, zračnoj luci u Rigi i na alternativni bankovni račun društva airBaltic u drugoj banci (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 39.). Prema Latviji, to su bile uobičajene bankarske transakcije s privatnim sredstvima društva airBaltic. Latvija također tvrdi da se odluke FCMC-a ne mogu pripisati državi.

| (138) | Latvija je objasnila da se prijenos sredstava temeljio na platnim nalozima koje je dostavilo društvo airBaltic prije nego što je FCMC naložio obustavu aktivnosti banke Latvijas Krājbanka 21. studenoga 2011. Latvijas Krājbanka izvršila je transakcije 25. i 30. studenoga 2011. |
| --- | --- |

(138)

Latvija je objasnila da se prijenos sredstava temeljio na platnim nalozima koje je dostavilo društvo airBaltic prije nego što je FCMC naložio obustavu aktivnosti banke Latvijas Krājbanka 21. studenoga 2011. Latvijas Krājbanka izvršila je transakcije 25. i 30. studenoga 2011.

| (139) | Osim toga, u skladu sa Zakonom o FCMC-u od 1. lipnja 2000., FCMC kod donošenja odluka ne mora uzeti u obzir zahtjeve ili upute bilo kojeg drugog javnog tijela. Osim toga, financiranje FCMC-a ne ovisi o državi jer se aktivnosti FCMC-a financiraju kroz plaćanja stranaka koje djeluju na latvijskim financijskim tržištima i tržištima kapitala. Osim toga, na temelju primjenjivih zakona može se zaključiti da država ne sudjeluje u izvršenju ovlasti i prava koje FCMC ima u pogledu nadzora kreditnih institucija. |
| --- | --- |

(139)

Osim toga, u skladu sa Zakonom o FCMC-u od 1. lipnja 2000., FCMC kod donošenja odluka ne mora uzeti u obzir zahtjeve ili upute bilo kojeg drugog javnog tijela. Osim toga, financiranje FCMC-a ne ovisi o državi jer se aktivnosti FCMC-a financiraju kroz plaćanja stranaka koje djeluju na latvijskim financijskim tržištima i tržištima kapitala. Osim toga, na temelju primjenjivih zakona može se zaključiti da država ne sudjeluje u izvršenju ovlasti i prava koje FCMC ima u pogledu nadzora kreditnih institucija.

| (140) | Na temelju dokaza koje ima pred sobom, Komisija smatra da su vjerovnici koje je imenovao FCMC djelovali neovisno o državi, zbog čega se njihovi postupci ne mogu pripisati Latviji. |
| --- | --- |

(140)

Na temelju dokaza koje ima pred sobom, Komisija smatra da su vjerovnici koje je imenovao FCMC djelovali neovisno o državi, zbog čega se njihovi postupci ne mogu pripisati Latviji.

| (141) | S obzirom na navedeno, Komisija zaključuje da 5. mjera ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(141)

S obzirom na navedeno, Komisija zaključuje da 5. mjera ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

7.2.7.   Potraživanje Taurusa u iznosu od 5 milijuna koje se pripisuje društvu airBaltic (6. mjera)

| (142) | Naknadna pritužba zaprimljena 18. srpnja 2012. odnosi se na obvezu ulagača u skladu s člankom 7. stavkom 4. Sporazuma da prenese na državu ili društvo koje ona odredi, pod određenim okolnostima, neplaćena potraživanja koja proizlaze iz sindiciranog zajma br. 2 u zamjenu za 1 LVL (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 42.). |
| --- | --- |

(142)

Naknadna pritužba zaprimljena 18. srpnja 2012. odnosi se na obvezu ulagača u skladu s člankom 7. stavkom 4. Sporazuma da prenese na državu ili društvo koje ona odredi, pod određenim okolnostima, neplaćena potraživanja koja proizlaze iz sindiciranog zajma br. 2 u zamjenu za 1 LVL (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 42.).

| (143) | U skladu s člankom 7. stavkom 4. Sporazuma, Taurus je prenio na Latviju potraživanje prema društvu airBaltic u iznosu od 5 milijuna EUR za 1 LVL. Latvija je nakon toga pripisala potraživanje društvu airBaltic. |
| --- | --- |

(143)

U skladu s člankom 7. stavkom 4. Sporazuma, Taurus je prenio na Latviju potraživanje prema društvu airBaltic u iznosu od 5 milijuna EUR za 1 LVL. Latvija je nakon toga pripisala potraživanje društvu airBaltic.

| (144) | U pogledu preostalih potraživanja u iznosu od 30 milijuna EUR (42,47 milijuna EUR) koja su trebala biti uključena u okviru sindiciranog zajma br. 2, latvijska su nadležna tijela zatražila od ulagača dopisom od 9. veljače 2012. da njoj ustupe svoja potraživanja u zamjenu za 1 LVL. Nadalje, Latvija je pokrenula postupak pred regionalnim sudom u Rigi protiv tri ulagača u cilju provedbe članka 7. stavka 4. Sporazuma. Latvija je navela svoju namjeru da ta potraživanja ustupi društvu airBaltic. |
| --- | --- |

(144)

U pogledu preostalih potraživanja u iznosu od 30 milijuna EUR (42,47 milijuna EUR) koja su trebala biti uključena u okviru sindiciranog zajma br. 2, latvijska su nadležna tijela zatražila od ulagača dopisom od 9. veljače 2012. da njoj ustupe svoja potraživanja u zamjenu za 1 LVL. Nadalje, Latvija je pokrenula postupak pred regionalnim sudom u Rigi protiv tri ulagača u cilju provedbe članka 7. stavka 4. Sporazuma. Latvija je navela svoju namjeru da ta potraživanja ustupi društvu airBaltic.

| (145) | Latvija tvrdi da je ustupanje potraživanja u iznosu od 5 milijuna EUR bilo mjera za nepredviđene situacije za zaštitu financijskih interesa države i da bi se trebala smatrati ravnopravnom mjerom u skladu sa Sporazumom te stoga isključuje državnu potporu. |
| --- | --- |

(145)

Latvija tvrdi da je ustupanje potraživanja u iznosu od 5 milijuna EUR bilo mjera za nepredviđene situacije za zaštitu financijskih interesa države i da bi se trebala smatrati ravnopravnom mjerom u skladu sa Sporazumom te stoga isključuje državnu potporu.

| (146) | Komisija napominje da se iz članka 7. stavka 4. Sporazuma može jasno zaključiti da će se predmetna potraživanja trebaju ustupiti ili prenijeti na „državu ili društvo koje ona odredi za iznos od 1 LVL”. Prema tome, budući da je odluku o ustupanju potraživanja od 5 milijuna EUR društvu airBaltic donijela država, ta se odluka može pripisati državi i uključuje državna sredstva. |
| --- | --- |

(146)

Komisija napominje da se iz članka 7. stavka 4. Sporazuma može jasno zaključiti da će se predmetna potraživanja trebaju ustupiti ili prenijeti na „državu ili društvo koje ona odredi za iznos od 1 LVL”. Prema tome, budući da je odluku o ustupanju potraživanja od 5 milijuna EUR društvu airBaltic donijela država, ta se odluka može pripisati državi i uključuje državna sredstva.

| (147) | Tijekom formalne istrage otkriveno je da sporazumi za sindicirane zajmove nikada nisu potpisani. Međutim, iz dokaza koje je dostavila Latvija čini se da je sud priznao valjanost Sporazuma u pogledu obveze privatnih ulagača da potraživanja koja proizlaze iz sindiciranog zajma br. 2 ustupi državi ili društvu koje odredi država potraživanja. |
| --- | --- |

(147)

Tijekom formalne istrage otkriveno je da sporazumi za sindicirane zajmove nikada nisu potpisani. Međutim, iz dokaza koje je dostavila Latvija čini se da je sud priznao valjanost Sporazuma u pogledu obveze privatnih ulagača da potraživanja koja proizlaze iz sindiciranog zajma br. 2 ustupi državi ili društvu koje odredi država potraživanja.

| (148) | U tom pogledu, Latvija navodi da, prema nekoliko presuda latvijskih sudova, vlasnik potraživanja od 5 milijuna EUR nema pravo zatražiti plaćanje tog iznosa, već može samo tražiti dionice društva airBaltic koje odražavaju predujam od 5 milijuna EUR u dionički kapital društva. Budući da je država vlasnik 99,8 % dionica društva airBaltic, Latvija tvrdi da pravo na dodatne dionice ne predstavlja nikakvu smislenu gospodarsku vrijednost za državu. |
| --- | --- |

(148)

U tom pogledu, Latvija navodi da, prema nekoliko presuda latvijskih sudova, vlasnik potraživanja od 5 milijuna EUR nema pravo zatražiti plaćanje tog iznosa, već može samo tražiti dionice društva airBaltic koje odražavaju predujam od 5 milijuna EUR u dionički kapital društva. Budući da je država vlasnik 99,8 % dionica društva airBaltic, Latvija tvrdi da pravo na dodatne dionice ne predstavlja nikakvu smislenu gospodarsku vrijednost za državu.

| (149) | Komisija napominje da, protivno onome što predlaže Latvija, iako su sudovi možda priznali pravo države da preuzme potraživanja koja su rezultat sindiciranog zajma br. 2 u skladu s člankom 7. stavkom 4. Sporazuma, to ne znači da je Latvija morala pripisati to potraživanje društvu airBaltic. Komisija napominje da razuman subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi ustupio potraživanje društvu airBaltic za 1 LVL. Latvija nije dostavila dokaze zašto bi državi bilo povoljnije ustupiti potraživanje društvu airBaltic nego ga zadržati ili ga upotrijebiti u neku drugu svrhu. Latvija je društvo ustupanjem stavila u povoljniji položaj od njegovih konkurenata. |
| --- | --- |

(149)

Komisija napominje da, protivno onome što predlaže Latvija, iako su sudovi možda priznali pravo države da preuzme potraživanja koja su rezultat sindiciranog zajma br. 2 u skladu s člankom 7. stavkom 4. Sporazuma, to ne znači da je Latvija morala pripisati to potraživanje društvu airBaltic. Komisija napominje da razuman subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi ustupio potraživanje društvu airBaltic za 1 LVL. Latvija nije dostavila dokaze zašto bi državi bilo povoljnije ustupiti potraživanje društvu airBaltic nego ga zadržati ili ga upotrijebiti u neku drugu svrhu. Latvija je društvo ustupanjem stavila u povoljniji položaj od njegovih konkurenata.

| (150) | Nadalje, Komisija se ne slaže s argumentima latvijskih nadležnih tijela i ističe da bi svaka dodatna dionica u društvu airBaltic imala dodatnu vrijednost za državu, pa se stoga, iako se radi o malom iznosu, u ovom slučaju ne može isključiti postojanje državne potpore (36). Osim toga, ustupanjem potraživanja društvu airBaltic, država se nije odrekla samo potraživanja već i svakog prava na kamate na ta potraživanja u iznosu od [5 – 7] %. |
| --- | --- |

(150)

Nadalje, Komisija se ne slaže s argumentima latvijskih nadležnih tijela i ističe da bi svaka dodatna dionica u društvu airBaltic imala dodatnu vrijednost za državu, pa se stoga, iako se radi o malom iznosu, u ovom slučaju ne može isključiti postojanje državne potpore (36). Osim toga, ustupanjem potraživanja društvu airBaltic, država se nije odrekla samo potraživanja već i svakog prava na kamate na ta potraživanja u iznosu od [5 – 7] %.

| (151) | Naposljetku, Latvija tvrdi da bi se, u svrhe zakona o državnim potporama, trebalo smatrati da je 6. mjera odobrena 3. listopada 2011., odnosno, na dan potpisivanja Sporazuma, zajedno s 1., 2. i 3. mjerom. |
| --- | --- |

(151)

Naposljetku, Latvija tvrdi da bi se, u svrhe zakona o državnim potporama, trebalo smatrati da je 6. mjera odobrena 3. listopada 2011., odnosno, na dan potpisivanja Sporazuma, zajedno s 1., 2. i 3. mjerom.

| (152) | Komisija ponavlja zaključke iz prethodnog odjeljka 7.2.1., odnosno, u trenutku kada je sporazum sklopljen 3. listopada 2011., država nije znala hoće li morati primijeniti članak 7. stavak 4. Sporazuma. Osim toga, država nije morala ustupiti društvu airBaltic potraživanja na koja utječe primjena te odredbe. |
| --- | --- |

(152)

Komisija ponavlja zaključke iz prethodnog odjeljka 7.2.1., odnosno, u trenutku kada je sporazum sklopljen 3. listopada 2011., država nije znala hoće li morati primijeniti članak 7. stavak 4. Sporazuma. Osim toga, država nije morala ustupiti društvu airBaltic potraživanja na koja utječe primjena te odredbe.

| (153) | Naposljetku, Komisija primjećuje da Latvija nije dokazima potkrijepila svoju tvrdnju da da je svrha članka 7. stavka 4. bila zaštititi ulaganje države u društvo airBaltic sprječavanjem nastanka štete državi u slučaju da BAS ne ispuni svoje obveze. |
| --- | --- |

(153)

Naposljetku, Komisija primjećuje da Latvija nije dokazima potkrijepila svoju tvrdnju da da je svrha članka 7. stavka 4. bila zaštititi ulaganje države u društvo airBaltic sprječavanjem nastanka štete državi u slučaju da BAS ne ispuni svoje obveze.

| (154) | Komisija stoga zaključuje da pružajući 6. mjeru država nije postupila kao ulagač u tržišnom gospodarstvu niti je operacija bila ravnopravna s 1., 2. i 3. mjerom. Zbog toga Komisija smatra da je 6. mjerom društvu airBaltic osigurana neopravdana prednost. Ta je prednost bila selektivne prirode jer je njezin jedini korisnik bio airBaltic. |
| --- | --- |

(154)

Komisija stoga zaključuje da pružajući 6. mjeru država nije postupila kao ulagač u tržišnom gospodarstvu niti je operacija bila ravnopravna s 1., 2. i 3. mjerom. Zbog toga Komisija smatra da je 6. mjerom društvu airBaltic osigurana neopravdana prednost. Ta je prednost bila selektivne prirode jer je njezin jedini korisnik bio airBaltic.

| (155) | Iz razloga navedenih u prethodnoj uvodnoj izjavi 120., postojala je velika vjerojatnost da će 6. mjerom biti narušeno tržišno natjecanje i da će ona utjecati na trgovinu između država članica. |
| --- | --- |

(155)

Iz razloga navedenih u prethodnoj uvodnoj izjavi 120., postojala je velika vjerojatnost da će 6. mjerom biti narušeno tržišno natjecanje i da će ona utjecati na trgovinu između država članica.

| (156) | Uzimajući u obzir prethodno navedene argumente, Komisija je došla do zaključka da 6. mjera predstavlja državnu potporu u korist društva airBaltic u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(156)

Uzimajući u obzir prethodno navedene argumente, Komisija je došla do zaključka da 6. mjera predstavlja državnu potporu u korist društva airBaltic u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

7.2.8.   Zaključak o postojanju potpore

| (157) | Komisija zaključuje da 1., 4. i 5. mjera ne predstavljaju državnu potporu iz prethodno navedenih razloga. |
| --- | --- |

(157)

Komisija zaključuje da 1., 4. i 5. mjera ne predstavljaju državnu potporu iz prethodno navedenih razloga.

| (158) | Međutim, Komisija smatra da 2., 3. i 6. mjera predstavljaju državnu potporu društvu airBaltic. Kako bi utvrdila iznos potpore koji je već isplaćen društvu airBaltic, Komisija primjećuje da se 3. mjera sastojala od kapitalizacije prvog državnog zajma u iznosu od 16 milijuna LVL (22,65 milijuna EUR) i prvog obroka drugog državnog zajma od 41,6 milijuna LVL (58,89 milijuna EUR). Iznosu treba dodati drugi obrok drugog državnog zajma u iznosu od 25,4 milijuna LVL (35,96 milijuna EUR) koji je bio dostupan društvu airBaltic 14. prosinca 2012., odnosno, preostali dio 2. mjere koji nije kapitaliziran, zajedno s 5 milijuna EUR koji su ustupljeni društvu airBaltic kao 6. mjera. Ukupan iznos državne potpore odobren društvu airBaltic stoga iznosi otprilike 86,53 milijuna LVL (122,51 milijun EUR). |
| --- | --- |

(158)

Međutim, Komisija smatra da 2., 3. i 6. mjera predstavljaju državnu potporu društvu airBaltic. Kako bi utvrdila iznos potpore koji je već isplaćen društvu airBaltic, Komisija primjećuje da se 3. mjera sastojala od kapitalizacije prvog državnog zajma u iznosu od 16 milijuna LVL (22,65 milijuna EUR) i prvog obroka drugog državnog zajma od 41,6 milijuna LVL (58,89 milijuna EUR). Iznosu treba dodati drugi obrok drugog državnog zajma u iznosu od 25,4 milijuna LVL (35,96 milijuna EUR) koji je bio dostupan društvu airBaltic 14. prosinca 2012., odnosno, preostali dio 2. mjere koji nije kapitaliziran, zajedno s 5 milijuna EUR koji su ustupljeni društvu airBaltic kao 6. mjera. Ukupan iznos državne potpore odobren društvu airBaltic stoga iznosi otprilike 86,53 milijuna LVL (122,51 milijun EUR).

7.3.   ZAKONITOST POTPORE

| (159) | U članku 108. stavku 3. UFEU-a navedeno je da država članica neće primijeniti mjeru prije nego što Komisija donese odluku kojom ju odobrava. |
| --- | --- |

(159)

U članku 108. stavku 3. UFEU-a navedeno je da država članica neće primijeniti mjeru prije nego što Komisija donese odluku kojom ju odobrava.

| (160) | Komisija primjećuje da je Latvija odobrila 2., 3. i 6. mjeru društvu airBaltic bez da je prethodno zatražila odobrenje Komisije. Komisija žali što Latvija nije ispunila obvezu čekanja i stoga je povrijedila svoju obvezu u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a. |
| --- | --- |

(160)

Komisija primjećuje da je Latvija odobrila 2., 3. i 6. mjeru društvu airBaltic bez da je prethodno zatražila odobrenje Komisije. Komisija žali što Latvija nije ispunila obvezu čekanja i stoga je povrijedila svoju obvezu u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a.

| (161) | U pogledu namjere latvijskih nadležnih tijela da odobre društvu airBaltic iznos od 30 milijuna EUR kao rezultat sindiciranog zajma br. 2 i u vezi s 6. mjerom, Komisija podsjeća na obvezu latvijskih nadležnih tijela iz članka 108. stavka 3. UFEU-a da Komisiju pravovremeno obavijesti o odobrenju potpore kako bi ona mogla dostaviti svoje primjedbe. |
| --- | --- |

(161)

U pogledu namjere latvijskih nadležnih tijela da odobre društvu airBaltic iznos od 30 milijuna EUR kao rezultat sindiciranog zajma br. 2 i u vezi s 6. mjerom, Komisija podsjeća na obvezu latvijskih nadležnih tijela iz članka 108. stavka 3. UFEU-a da Komisiju pravovremeno obavijesti o odobrenju potpore kako bi ona mogla dostaviti svoje primjedbe.

7.4.   SUKLADNOST POTPORE

| (162) | Ako 2., 3.i 6. mjera predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, njihova se sukladnost mora ocjenjivati u svjetlu iznimaka iz stavaka 2. i 3. tog članka. Kako je navedeno u odluci o pokretanju postupka, u svjetlu prirode mjera i poteškoća društva airBaltic, čini se da su jedini relevantni kriteriji sukladnosti oni koji se odnose na potporu za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama u skladu s člankom 107. stavkom 3. točke (c) UFEU-a na temelju Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, a posebno odredbi u vezi s pomoći za strukturiranje. |
| --- | --- |

(162)

Ako 2., 3.i 6. mjera predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, njihova se sukladnost mora ocjenjivati u svjetlu iznimaka iz stavaka 2. i 3. tog članka. Kako je navedeno u odluci o pokretanju postupka, u svjetlu prirode mjera i poteškoća društva airBaltic, čini se da su jedini relevantni kriteriji sukladnosti oni koji se odnose na potporu za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama u skladu s člankom 107. stavkom 3. točke (c) UFEU-a na temelju Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, a posebno odredbi u vezi s pomoći za strukturiranje.

| (163) | Latvijska nadležna tijela izvorno su smatrala da niti jedna od mjera ne predstavlja državnu potporu. Međutim, na temelju dvojbi koje je Komisija izrazila u svojoj odluci o pokretanju postupka, Latvija je dostavila argumente o sukladnosti i tvrdila je da mjere čine sukladnu potporu za restrukturiranje. |
| --- | --- |

(163)

Latvijska nadležna tijela izvorno su smatrala da niti jedna od mjera ne predstavlja državnu potporu. Međutim, na temelju dvojbi koje je Komisija izrazila u svojoj odluci o pokretanju postupka, Latvija je dostavila argumente o sukladnosti i tvrdila je da mjere čine sukladnu potporu za restrukturiranje.

| (164) | Latvija je posebno dostavila ažurirani plan restrukturiranja u prosincu 2013. nadopunjen podnescima od 28. siječnja, 28. veljače i 24. ožujka 2014. Latvija napominje da je restrukturiranje društva airBaltic započelo 18. travnja 2011. kada je upravi društva dostavljen prvi plan. U prvom planu, koji je dostavljen Komisiji, navedeni su neki nedostaci društva airBaltic i navedeno je da je društvu potrebno otprilike [175 – 185] milijuna EUR dioničkog kapitala za obnovu flote i učinkovito natjecanje s niskotarifnim prijevoznicima. Latvija tvrdi da je od travnja 2011. poduzeto nekoliko mjera, uključujući zatvaranje sjedišta društva airBaltic u Vilniusu i otkazivanje linija, čime je započet postupak restrukturiranja društva airBaltic. Kako bi se zajamčila obnova profitabilnosti društva airBaltic, u kasnijoj je fazi razvijen sveobuhvatan skup inicijativa koje obuhvaćaju prihode, operacije, mrežu, flotu i opću organizaciju. |
| --- | --- |

(164)

Latvija je posebno dostavila ažurirani plan restrukturiranja u prosincu 2013. nadopunjen podnescima od 28. siječnja, 28. veljače i 24. ožujka 2014. Latvija napominje da je restrukturiranje društva airBaltic započelo 18. travnja 2011. kada je upravi društva dostavljen prvi plan. U prvom planu, koji je dostavljen Komisiji, navedeni su neki nedostaci društva airBaltic i navedeno je da je društvu potrebno otprilike [175 – 185] milijuna EUR dioničkog kapitala za obnovu flote i učinkovito natjecanje s niskotarifnim prijevoznicima. Latvija tvrdi da je od travnja 2011. poduzeto nekoliko mjera, uključujući zatvaranje sjedišta društva airBaltic u Vilniusu i otkazivanje linija, čime je započet postupak restrukturiranja društva airBaltic. Kako bi se zajamčila obnova profitabilnosti društva airBaltic, u kasnijoj je fazi razvijen sveobuhvatan skup inicijativa koje obuhvaćaju prihode, operacije, mrežu, flotu i opću organizaciju.

| (165) | Prvi je plan razvijen u 2011. i uključivao je glavne financijske aspekte restrukturiranja. Latvija tvrdi da je uslijed toga sklopljen Sporazum i na kraju plan reShape iz ožujka 2012. |
| --- | --- |

(165)

Prvi je plan razvijen u 2011. i uključivao je glavne financijske aspekte restrukturiranja. Latvija tvrdi da je uslijed toga sklopljen Sporazum i na kraju plan reShape iz ožujka 2012.

| (166) | Argumenti Latvije bit će ocijenjeni u odjeljcima u nastavku: |
| --- | --- |

(166)

Argumenti Latvije bit će ocijenjeni u odjeljcima u nastavku:

7.4.1.   Prihvatljivost

| (167) | U skladu s točkom 33. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, potporu za restrukturiranje mogu primati samo poduzetnici u teškoćama u smislu točaka 9. do 13. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje. Komisija je već zaključila da je barem od 2011. društvo airBaltic bilo poduzeće u teškoćama (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 87.). |
| --- | --- |

(167)

U skladu s točkom 33. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, potporu za restrukturiranje mogu primati samo poduzetnici u teškoćama u smislu točaka 9. do 13. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje. Komisija je već zaključila da je barem od 2011. društvo airBaltic bilo poduzeće u teškoćama (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 87.).

| (168) | U točki 12. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje navedeno je da novo poduzeće nije prihvatljivo za potporu za sanaciju ili restrukturiranje čak i kada je njegova početna financijska situacija nesigurna. Poduzeće se u načelu smatra novim prve tri godine od početka rada u predmetnom području djelatnosti. Društvo airBaltic osnovano je u 1995. i ne može se smatrati novim poduzećem. Osim toga, airBaltic nije član poslovne grupe u smislu točke 13. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(168)

U točki 12. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje navedeno je da novo poduzeće nije prihvatljivo za potporu za sanaciju ili restrukturiranje čak i kada je njegova početna financijska situacija nesigurna. Poduzeće se u načelu smatra novim prve tri godine od početka rada u predmetnom području djelatnosti. Društvo airBaltic osnovano je u 1995. i ne može se smatrati novim poduzećem. Osim toga, airBaltic nije član poslovne grupe u smislu točke 13. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje.

| (169) | Komisija stoga zaključuje da je airBaltic prihvatljiv za potporu za restrukturiranje. |
| --- | --- |

(169)

Komisija stoga zaključuje da je airBaltic prihvatljiv za potporu za restrukturiranje.

7.4.2.   Valjanost plana restrukturiranja

| (170) | Komisija napominje da je restrukturiranje društva airBaltic započelo u travnju 2011. kada je uprava društva pripremila prvi plan restrukturiranja. Plan je uglavnom bio usmjeren na optimizaciju flote i potrebu za zamjenom zrakoplova tvrde s učinkovitijim zrakoplovima, na čemu se također zasniva kasniji plan ReShape. Istodobno je zatvoreno sjedište u Vilniusu. Nekoliko tjedana kasnije, nakon preispitivanja [...],uprava društva airBaltic uključila je u plan smanjenje broja zaposlenih od [8 – 12] %. |
| --- | --- |

(170)

Komisija napominje da je restrukturiranje društva airBaltic započelo u travnju 2011. kada je uprava društva pripremila prvi plan restrukturiranja. Plan je uglavnom bio usmjeren na optimizaciju flote i potrebu za zamjenom zrakoplova tvrde s učinkovitijim zrakoplovima, na čemu se također zasniva kasniji plan ReShape. Istodobno je zatvoreno sjedište u Vilniusu. Nekoliko tjedana kasnije, nakon preispitivanja [...],uprava društva airBaltic uključila je u plan smanjenje broja zaposlenih od [8 – 12] %.

| (171) | Plan iz 2011. ažuriran je u obliku plana reShape koji je prethodno spomenut i formalno donesen u prvom tromjesečju 2012. Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 164., latvijska su nadležna tijela dostavila plan restrukturiranja Komisiji u prosincu 2013., ažurirajući plan reShape. |
| --- | --- |

(171)

Plan iz 2011. ažuriran je u obliku plana reShape koji je prethodno spomenut i formalno donesen u prvom tromjesečju 2012. Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 164., latvijska su nadležna tijela dostavila plan restrukturiranja Komisiji u prosincu 2013., ažurirajući plan reShape.

| (172) | Komisija napominje da su u planu restrukturiranja iz travnja 2011. utvrđene glavne potrebe društva airBaltic. Iako nije bio potpuno razvijen, taj je plan predstavljao prvu osnovu za utvrđivanje potreba za restrukturiranje društva airBaltic i za osiguranje njegovog povratka održivosti. Osim toga, činio je osnovu za plan reShape, koji je bio u pripremi u trenutku potpisivanja Sporazuma (3. listopada 2011.) i dovršen je u ožujku 2012. |
| --- | --- |

(172)

Komisija napominje da su u planu restrukturiranja iz travnja 2011. utvrđene glavne potrebe društva airBaltic. Iako nije bio potpuno razvijen, taj je plan predstavljao prvu osnovu za utvrđivanje potreba za restrukturiranje društva airBaltic i za osiguranje njegovog povratka održivosti. Osim toga, činio je osnovu za plan reShape, koji je bio u pripremi u trenutku potpisivanja Sporazuma (3. listopada 2011.) i dovršen je u ožujku 2012.

| (173) | U svojoj je prethodnoj praksi Komisija prihvatila ideju da se planovi restrukturiranja definiraju s vremenom i izvorne je planove smatrala početnom točkom razdoblja restrukturiranja. Na primjer, u odluci Varvaressos
   (37) Komisija je smatrala da se mjere odobrene ovom poduzeću u razdoblju između 2006. i 2009. moraju ocjenjivati kao dio kontinuuma restrukturiranja na temelju plana restrukturiranja iz 2009. (koji obuhvaća razdoblje 2006. – 2011.). Slično kao u predmetu društva airBaltic, plan restrukturiranja Varvaressosa iz 2009. predstavljao je razvoj „strateškog i poslovnog plana” iz 2006. |
| --- | --- |

(173)

U svojoj je prethodnoj praksi Komisija prihvatila ideju da se planovi restrukturiranja definiraju s vremenom i izvorne je planove smatrala početnom točkom razdoblja restrukturiranja. Na primjer, u odluci Varvaressos
   (37) Komisija je smatrala da se mjere odobrene ovom poduzeću u razdoblju između 2006. i 2009. moraju ocjenjivati kao dio kontinuuma restrukturiranja na temelju plana restrukturiranja iz 2009. (koji obuhvaća razdoblje 2006. – 2011.). Slično kao u predmetu društva airBaltic, plan restrukturiranja Varvaressosa iz 2009. predstavljao je razvoj „strateškog i poslovnog plana” iz 2006.

7.4.3.   Obnova dugoročne održivosti

| (174) | U skladu s točkom 34. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, dodjela potpore mora ovisiti o provedbi plana restrukturiranja, koji u slučaju pojedinačnih potpora mora prihvatiti Komisija. U točki 35. objašnjeno je da se planom restrukturiranja, čije trajanje mora biti što kraće moguće, mora povratiti dugoročna održivost poduzeća unutar primjerenog razdoblja i na temelju realnih pretpostavki o budućim uvjetima poslovanja. |
| --- | --- |

(174)

U skladu s točkom 34. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, dodjela potpore mora ovisiti o provedbi plana restrukturiranja, koji u slučaju pojedinačnih potpora mora prihvatiti Komisija. U točki 35. objašnjeno je da se planom restrukturiranja, čije trajanje mora biti što kraće moguće, mora povratiti dugoročna održivost poduzeća unutar primjerenog razdoblja i na temelju realnih pretpostavki o budućim uvjetima poslovanja.

| (175) | U skladu s točkom 36., u planu se moraju opisati okolnosti koje su dovele do poduzetnikovih teškoća i mora se uzeti u obzir trenutačno stanje i budući izgledi za ponudu i potražnju na mjerodavnom tržištu u proizvodnom smislu, s najboljim, najgorim i srednjim scenarijem. |
| --- | --- |

(175)

U skladu s točkom 36., u planu se moraju opisati okolnosti koje su dovele do poduzetnikovih teškoća i mora se uzeti u obzir trenutačno stanje i budući izgledi za ponudu i potražnju na mjerodavnom tržištu u proizvodnom smislu, s najboljim, najgorim i srednjim scenarijem.

| (176) | U planu mora biti predviđen zaokret koji će trgovačkom društvu omogućiti da nakon dovršetka restrukturiranja pokrije sve svoje troškove uključujući pad vrijednosti i financijske troškove. Očekivani povrat na kapital mora biti dovoljan kako bi omogućio restrukturiranom poduzeću da se vlastitim snagama natječe na tržištu (točka 37.). |
| --- | --- |

(176)

U planu mora biti predviđen zaokret koji će trgovačkom društvu omogućiti da nakon dovršetka restrukturiranja pokrije sve svoje troškove uključujući pad vrijednosti i financijske troškove. Očekivani povrat na kapital mora biti dovoljan kako bi omogućio restrukturiranom poduzeću da se vlastitim snagama natječe na tržištu (točka 37.).

| (177) | Komisija primjećuje da su u planu restrukturiranja opisane okolnosti u kojima su nastale poteškoće društva airBaltic koje su većinom uzrokovane globalnom ekonomskom krizom iz 2008. – 2009., koja je imala veliki utjecaj na baltičku regiju te je utjecala i na sektor zračnog prometa. |
| --- | --- |

(177)

Komisija primjećuje da su u planu restrukturiranja opisane okolnosti u kojima su nastale poteškoće društva airBaltic koje su većinom uzrokovane globalnom ekonomskom krizom iz 2008. – 2009., koja je imala veliki utjecaj na baltičku regiju te je utjecala i na sektor zračnog prometa.

| (178) | Osim toga, u planu restrukturiranja objašnjava se da su poteškoćama društva pridonijeli prethodna tržišna strategija te niz odluka bivše uprave društva airBaltic. U planu restrukturiranja navedeno je da je tržišna strategija društva airBaltic u prošlosti bila usmjerena isključivo na širenje, a ne na profitabilnost i tako je društvo izloženo neodrživo visokim rashodima. Osim toga, troškovi su narasli zbog flote koja se sastojala od četiri različite vrste zrakoplova te zbog visokih troškova najma zrakoplova. Linije su se otvarale bez odgovarajuće procjene njihove profitabilnosti, a velik broj njih ostvarivao je gubitke. |
| --- | --- |

(178)

Osim toga, u planu restrukturiranja objašnjava se da su poteškoćama društva pridonijeli prethodna tržišna strategija te niz odluka bivše uprave društva airBaltic. U planu restrukturiranja navedeno je da je tržišna strategija društva airBaltic u prošlosti bila usmjerena isključivo na širenje, a ne na profitabilnost i tako je društvo izloženo neodrživo visokim rashodima. Osim toga, troškovi su narasli zbog flote koja se sastojala od četiri različite vrste zrakoplova te zbog visokih troškova najma zrakoplova. Linije su se otvarale bez odgovarajuće procjene njihove profitabilnosti, a velik broj njih ostvarivao je gubitke.

| (179) | Planom restrukturiranja obuhvaćeno je razdoblje restrukturiranja u trajanju od 5 godina počevši od travnja 2011. i u njemu se pretpostavlja da će airBaltic postati ponovno održiv najkasnije do travnja 2016., iako se prema scenariju osnovnog slučaja očekuje da će airBaltic postati profitabilan u 2014. Plan restrukturiranja može trajati najduže 5 godina u skladu s prethodnom praksom u sektoru putničkog zračnog prometa (38). Komisija je zaista dosljedno smatrala da je, u postojećim gospodarskim okolnostima, važno izbjegavati kratkoročnu zaradu te da treba stvoriti čvrstu bazu za budući rast. U tom će kontekstu nužna stabilizacija operativnih rezultata i usluga trajati nekoliko godina. |
| --- | --- |

(179)

Planom restrukturiranja obuhvaćeno je razdoblje restrukturiranja u trajanju od 5 godina počevši od travnja 2011. i u njemu se pretpostavlja da će airBaltic postati ponovno održiv najkasnije do travnja 2016., iako se prema scenariju osnovnog slučaja očekuje da će airBaltic postati profitabilan u 2014. Plan restrukturiranja može trajati najduže 5 godina u skladu s prethodnom praksom u sektoru putničkog zračnog prometa (38). Komisija je zaista dosljedno smatrala da je, u postojećim gospodarskim okolnostima, važno izbjegavati kratkoročnu zaradu te da treba stvoriti čvrstu bazu za budući rast. U tom će kontekstu nužna stabilizacija operativnih rezultata i usluga trajati nekoliko godina.

| (180) | U planu restrukturiranja ističe se promjena u tržišnoj strategiji društva airBaltic koji želi postati hibridni prijevoznik usmjeren na korisnike koji donose velik prinos kroz većinu usluga koje tradicionalno nude mrežni prijevoznici pritom tražeći troškovne učinkovitosti koje obično ostvaruju niskotarifni prijevoznici. Nova uprava društva već je provela ovu strategiju u velikoj mjeri od listopada 2011. Osim toga, u planu restrukturiranja predviđene su tri glavne vrste mjera restrukturiranja: i. optimizacija prihoda i troškova postojećih operacija; ii. rekonfiguracija mreže s prilagodbom odredišta, učestalosti i vremena u cilju optimizacije RASK-a i CASK-a (39) na razini linije; i iii. optimizacija mreže i flote s ciljem preispitivanja i definicije optimalne veličine mreže i flote. Ukupno je razvijeno 13 inicijativa usmjerenih na prihode i 13 inicijativa usmjerenih na troškove te su razvijene dvije dodatne inicijative u području rekonfiguracije mreže i obnove flote. |
| --- | --- |

(180)

U planu restrukturiranja ističe se promjena u tržišnoj strategiji društva airBaltic koji želi postati hibridni prijevoznik usmjeren na korisnike koji donose velik prinos kroz većinu usluga koje tradicionalno nude mrežni prijevoznici pritom tražeći troškovne učinkovitosti koje obično ostvaruju niskotarifni prijevoznici. Nova uprava društva već je provela ovu strategiju u velikoj mjeri od listopada 2011. Osim toga, u planu restrukturiranja predviđene su tri glavne vrste mjera restrukturiranja: i. optimizacija prihoda i troškova postojećih operacija; ii. rekonfiguracija mreže s prilagodbom odredišta, učestalosti i vremena u cilju optimizacije RASK-a i CASK-a (39) na razini linije; i iii. optimizacija mreže i flote s ciljem preispitivanja i definicije optimalne veličine mreže i flote. Ukupno je razvijeno 13 inicijativa usmjerenih na prihode i 13 inicijativa usmjerenih na troškove te su razvijene dvije dodatne inicijative u području rekonfiguracije mreže i obnove flote.

| (181) | U pogledu optimizacije flote, Komisija primjećuje da je različita i stareća flota društva airBaltic manje troškovno učinkovita te da zahtijeva više uzdržavanja od ostalih konkurenata, što donosi veće troškove. Tijekom 2012. i 2013. airBaltic odlučio je upotrebljavati samo dio raspoloživih zrakoplova u cilju smanjenja troškova. U 2013., kako bi djelomično nadoknadio gubitak kapaciteta uslijed uklanjanja flote Fokkera i Boeinga 757, airBaltic dodao je svojoj floti dva zrakoplova marke Q400 Bombardier. Osim toga, u cilju zamjene flote, ponovno se pregovaralo o postojećim ugovorima o najmu i dogovoreni su povoljniji uvjeti dok ne bude raspoloživ novi zrakoplov Bombardier CS300 u [...] ili [...]. Do kraja 2014. airBaltic imat će 25 zrakoplova i nastavit će tako raditi do kraja razdoblja restrukturiranja u 2016. Općenito će se flota smanjiti za 27 % za vrijeme razdoblja restrukturiranja. |
| --- | --- |

(181)

U pogledu optimizacije flote, Komisija primjećuje da je različita i stareća flota društva airBaltic manje troškovno učinkovita te da zahtijeva više uzdržavanja od ostalih konkurenata, što donosi veće troškove. Tijekom 2012. i 2013. airBaltic odlučio je upotrebljavati samo dio raspoloživih zrakoplova u cilju smanjenja troškova. U 2013., kako bi djelomično nadoknadio gubitak kapaciteta uslijed uklanjanja flote Fokkera i Boeinga 757, airBaltic dodao je svojoj floti dva zrakoplova marke Q400 Bombardier. Osim toga, u cilju zamjene flote, ponovno se pregovaralo o postojećim ugovorima o najmu i dogovoreni su povoljniji uvjeti dok ne bude raspoloživ novi zrakoplov Bombardier CS300 u [...] ili [...]. Do kraja 2014. airBaltic imat će 25 zrakoplova i nastavit će tako raditi do kraja razdoblja restrukturiranja u 2016. Općenito će se flota smanjiti za 27 % za vrijeme razdoblja restrukturiranja.

| (182) | U pogledu rekonfiguracije mreže, Komisija primjećuje da je nova mreža u 2013. ostvarila dodatnih [16 – 21] milijuna LVL ([22,7 – 29,8] milijuna EUR) na razini C1 (40) u usporedbi s prethodnom godinom, između ostalog, zbog ukidanja neprofitabilnih linija (npr. [...]) i smanjenja broj letova ([...] na [...], [...] i [...]). |
| --- | --- |

(182)

U pogledu rekonfiguracije mreže, Komisija primjećuje da je nova mreža u 2013. ostvarila dodatnih [16 – 21] milijuna LVL ([22,7 – 29,8] milijuna EUR) na razini C1 (40) u usporedbi s prethodnom godinom, između ostalog, zbog ukidanja neprofitabilnih linija (npr. [...]) i smanjenja broj letova ([...] na [...], [...] i [...]).

| (183) | Inicijative usmjerene na prihode uključuju uvođenje nove strukture cijena ili optimizaciju strukture naknada za prtljagu. Osim toga, promicat će se prijava na let putem interneta, a kabinsko osoblje i prodavači karata dobivat će fleksibilne naknade. Inicijative usmjerene na troškove uključuju ponovno pregovaranje o cijenama goriva s postojećim dobavljačima i o ugovorima za provjere i remont motora, optimizaciju ugovora o najmu i smanjenje troškova hangara i troškova hotelskog smještaja posade. Također će se pregovarati o postojećim ugovorima s pružateljima zemaljskih usluga. |
| --- | --- |

(183)

Inicijative usmjerene na prihode uključuju uvođenje nove strukture cijena ili optimizaciju strukture naknada za prtljagu. Osim toga, promicat će se prijava na let putem interneta, a kabinsko osoblje i prodavači karata dobivat će fleksibilne naknade. Inicijative usmjerene na troškove uključuju ponovno pregovaranje o cijenama goriva s postojećim dobavljačima i o ugovorima za provjere i remont motora, optimizaciju ugovora o najmu i smanjenje troškova hangara i troškova hotelskog smještaja posade. Također će se pregovarati o postojećim ugovorima s pružateljima zemaljskih usluga.

| (184) | Većina mjera restrukturiranja opisanih u prethodnim odlomcima već je provedena. Kao rezultat inicijativa za optimizaciju prihoda i inicijativa za smanjenje troškova, te radi obnove flote i rekonfiguracije mreže, airBaltic završio je 2012. s negativnim EBIT-om od 30 milijuna LVL (42,47 milijuna EUR) za razliku od predviđenog negativnog EBIT-a od 38 milijuna LVL (53,8 milijuna EUR). Negativni EBIT smanjio se u 2013. na 7,7 milijuna LVL (10,9 milijuna EUR), što je također ispod planirane vrijednosti. Očekuje se da će društvo u 2014. ostvariti točku pokrića i nakon toga će biti profitabilno s EBIT-om od [1 – 3] milijuna LVL ([1,4 – 4,2] milijuna EUR) u 2014. i [9 – 12] milijuna LVL ([12,8 – 17] milijuna EUR) u 2016. Očekuje se da će povrat na kapital (ROE) iznositi [3 – 6] % do 2014. i [18 – 21] % do 2016. |
| --- | --- |

(184)

Većina mjera restrukturiranja opisanih u prethodnim odlomcima već je provedena. Kao rezultat inicijativa za optimizaciju prihoda i inicijativa za smanjenje troškova, te radi obnove flote i rekonfiguracije mreže, airBaltic završio je 2012. s negativnim EBIT-om od 30 milijuna LVL (42,47 milijuna EUR) za razliku od predviđenog negativnog EBIT-a od 38 milijuna LVL (53,8 milijuna EUR). Negativni EBIT smanjio se u 2013. na 7,7 milijuna LVL (10,9 milijuna EUR), što je također ispod planirane vrijednosti. Očekuje se da će društvo u 2014. ostvariti točku pokrića i nakon toga će biti profitabilno s EBIT-om od [1 – 3] milijuna LVL ([1,4 – 4,2] milijuna EUR) u 2014. i [9 – 12] milijuna LVL ([12,8 – 17] milijuna EUR) u 2016. Očekuje se da će povrat na kapital (ROE) iznositi [3 – 6] % do 2014. i [18 – 21] % do 2016.

| (185) | Plan restrukturiranja uključuje revidirana financijska predviđanja na temelju realističnih, pesimističnih i optimističnih scenarija koji se temelje na pouzdanim pretpostavkama. Na primjer, u realističnom scenariju pretpostavlja se rast tržišta od [6 – 8] %, ali se rast društva airBaltic ograničava na [1 – 3] % u 2014. i na [2 – 4] % u 2015. i 2016., sa stopom inflacije od [1 – 3] % godišnje i rastućim troškovima goriva, koji će narasti s [950 – 1 000] USD/t u 2014. na [1 000 – 1 050] USD/t u 2016. Čimbenik opterećenja iznosi od [69 – 71] % u 2014. do [71 – 75] % u 2016. U tom će scenariju provedbom inicijativa airBaltic ostvariti točku pokrića u 2014. (s EBIT-om od [1 – 3] milijuna LVL (1,4 – 4,2] milijuna EUR)) i nakon toga će ostati profitabilan, s EBIT-om od [6 – 9] milijuna ([8,5 – 12,8] milijuna EUR) u 2015. i [9 – 12] milijuna LVL u 2016. (EUR [12,8 – 17] milijuna EUR). |
| --- | --- |

(185)

Plan restrukturiranja uključuje revidirana financijska predviđanja na temelju realističnih, pesimističnih i optimističnih scenarija koji se temelje na pouzdanim pretpostavkama. Na primjer, u realističnom scenariju pretpostavlja se rast tržišta od [6 – 8] %, ali se rast društva airBaltic ograničava na [1 – 3] % u 2014. i na [2 – 4] % u 2015. i 2016., sa stopom inflacije od [1 – 3] % godišnje i rastućim troškovima goriva, koji će narasti s [950 – 1 000] USD/t u 2014. na [1 000 – 1 050] USD/t u 2016. Čimbenik opterećenja iznosi od [69 – 71] % u 2014. do [71 – 75] % u 2016. U tom će scenariju provedbom inicijativa airBaltic ostvariti točku pokrića u 2014. (s EBIT-om od [1 – 3] milijuna LVL (1,4 – 4,2] milijuna EUR)) i nakon toga će ostati profitabilan, s EBIT-om od [6 – 9] milijuna ([8,5 – 12,8] milijuna EUR) u 2015. i [9 – 12] milijuna LVL u 2016. (EUR [12,8 – 17] milijuna EUR).

| (186) | Prema svim će scenarijima EBIT društva airBaltic biti pozitivan do 2016. u rasponu od [10 – 15] milijuna LVL ([14,2 – 21,3] milijuna EUR) prema optimističnom scenariju do [5 – 10] milijuna LVL ([7,1 – -14,2] milijuna EUR) prema pesimističnom scenariju. Scenariji su također podložni analizi osjetljivosti u cilju procjene rizika i njihovog moguće učinka do 2016., posebno uzimajući u obzir tečajni rizik (aprecijacija/deprecijacija USD-a u odnosu na LVL i EUR) i promjene čimbenika opterećenja, tržišne cijene goriva, prinosa i broja putnika. |
| --- | --- |

(186)

Prema svim će scenarijima EBIT društva airBaltic biti pozitivan do 2016. u rasponu od [10 – 15] milijuna LVL ([14,2 – 21,3] milijuna EUR) prema optimističnom scenariju do [5 – 10] milijuna LVL ([7,1 – -14,2] milijuna EUR) prema pesimističnom scenariju. Scenariji su također podložni analizi osjetljivosti u cilju procjene rizika i njihovog moguće učinka do 2016., posebno uzimajući u obzir tečajni rizik (aprecijacija/deprecijacija USD-a u odnosu na LVL i EUR) i promjene čimbenika opterećenja, tržišne cijene goriva, prinosa i broja putnika.

| (187) | Komisija je ocijenila plan restrukturiranja i smatra da bi trebala omogućiti društvu airBaltic da ostvari očekivanu dugoročnu održivost najkasnije do travnja 2016. Plan restrukturiranja uključuje detaljnu ocjenu okolnosti u kojima su nastale poteškoće društva airBaltic koje su uklonjene mjerama restrukturiranja u obliku inicijativa usmjerenih na prihode i troškove te inicijativa u području rekonfiguracije mreže i obnove flote. |
| --- | --- |

(187)

Komisija je ocijenila plan restrukturiranja i smatra da bi trebala omogućiti društvu airBaltic da ostvari očekivanu dugoročnu održivost najkasnije do travnja 2016. Plan restrukturiranja uključuje detaljnu ocjenu okolnosti u kojima su nastale poteškoće društva airBaltic koje su uklonjene mjerama restrukturiranja u obliku inicijativa usmjerenih na prihode i troškove te inicijativa u području rekonfiguracije mreže i obnove flote.

| (188) | Osim toga, Komisija smatra da je u planu restrukturiranja koji je dostavila Latvija ispravno kvantificiran učinak različitih mjera restrukturiranja, da su pretpostavke odgovarajuće i primjerene za kontekst sektora zračnog prijevoza putnika i da se u svim scenarijima za vrijeme cijelog razdoblja restrukturiranja predviđa održivost na odgovarajućoj razini. Analiza osjetljivosti primjerena je i pokazuje da bi učinak predmetnih čimbenika na EBIT bio ograničen. |
| --- | --- |

(188)

Osim toga, Komisija smatra da je u planu restrukturiranja koji je dostavila Latvija ispravno kvantificiran učinak različitih mjera restrukturiranja, da su pretpostavke odgovarajuće i primjerene za kontekst sektora zračnog prijevoza putnika i da se u svim scenarijima za vrijeme cijelog razdoblja restrukturiranja predviđa održivost na odgovarajućoj razini. Analiza osjetljivosti primjerena je i pokazuje da bi učinak predmetnih čimbenika na EBIT bio ograničen.

| (189) | Prema tome, s obzirom na velik broj poduzetnih mjera restrukturiranja i dosad ostvaren napredak, Komisija smatra da će airBaltic, zahvaljujući planu restrukturiranja, uspjeti obnoviti svoju dugoročnu održivost u razumnom roku. |
| --- | --- |

(189)

Prema tome, s obzirom na velik broj poduzetnih mjera restrukturiranja i dosad ostvaren napredak, Komisija smatra da će airBaltic, zahvaljujući planu restrukturiranja, uspjeti obnoviti svoju dugoročnu održivost u razumnom roku.

| (190) | Osim toga, dokazi koje je dostavila Latvija pokazuju da je airBaltic trenutačno da dobrom putu da ispuni većinu ciljeva utvrđenih u planu restrukturiranja, što je dodatni pokazatelj pouzdanosti plana. |
| --- | --- |

(190)

Osim toga, dokazi koje je dostavila Latvija pokazuju da je airBaltic trenutačno da dobrom putu da ispuni većinu ciljeva utvrđenih u planu restrukturiranja, što je dodatni pokazatelj pouzdanosti plana.

7.4.4.   Izbjegavanje nepotrebnog narušavanja tržišnog natjecanja (kompenzacijske mjere)

| (191) | Prema točki 38. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, kompenzacijske mjere potrebne su kako bi se negativni učinci na trgovinu sveli na prihvatljivu razinu. Te se mjere mogu sastojati od otuđivanja imovine, smanjivanja kapaciteta ili tržišne prisutnosti te smanjivanja prepreka ulasku na tržište na dotičnim tržištima (točka 39.). |
| --- | --- |

(191)

Prema točki 38. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, kompenzacijske mjere potrebne su kako bi se negativni učinci na trgovinu sveli na prihvatljivu razinu. Te se mjere mogu sastojati od otuđivanja imovine, smanjivanja kapaciteta ili tržišne prisutnosti te smanjivanja prepreka ulasku na tržište na dotičnim tržištima (točka 39.).

| (192) | U tom smislu, zatvaranje gubitaških djelatnosti, koje je u svakom slučaju potrebno za ponovno uspostavljanje održivosti, neće se smatrati smanjivanjem kapaciteta ili tržišne prisutnosti u smislu ocjenjivanja kompenzacijskih mjera (točka 40.). |
| --- | --- |

(192)

U tom smislu, zatvaranje gubitaških djelatnosti, koje je u svakom slučaju potrebno za ponovno uspostavljanje održivosti, neće se smatrati smanjivanjem kapaciteta ili tržišne prisutnosti u smislu ocjenjivanja kompenzacijskih mjera (točka 40.).

| (193) | Latvija predlaže kao kompenzacijske mjere za društvo airBaltic ukidanje profitabilnih linija čime se smanjuje kapacitet i odricanje od parova slotova u usklađenim zračnim lukama. |
| --- | --- |

(193)

Latvija predlaže kao kompenzacijske mjere za društvo airBaltic ukidanje profitabilnih linija čime se smanjuje kapacitet i odricanje od parova slotova u usklađenim zračnim lukama.

| (194) | Uz napuštanje neprofitabilnih linija ako je to potrebno za obnovu profitabilnosti u planu restrukturiranja predviđeno je prepuštanje 14 profitabilnih linija (41) u smislu kontribucijske marže C1. Praksa je Komisije da linije smatra profitabilnima ako imaju pozitivnu kontribucijsku maržu C1 u godini prije prepuštanja (42). U doprinos C1 ubrajaju se u obzir troškovi letova, putnika i distribucijski troškovi (tj. promjenjivi troškovi) koji se mogu pripisati svakoj pojedinoj liniji. Doprinos C1 odgovarajući je podatak jer se njime uzimaju u obzir svi troškovi koji su izravno povezani s predmetnom linijom. Linije s pozitivnim doprinosom C1 ne obuhvaćaju samo promjenjive troškove linije već također pridonose fiksnim troškovima društva. |
| --- | --- |

(194)

Uz napuštanje neprofitabilnih linija ako je to potrebno za obnovu profitabilnosti u planu restrukturiranja predviđeno je prepuštanje 14 profitabilnih linija (41) u smislu kontribucijske marže C1. Praksa je Komisije da linije smatra profitabilnima ako imaju pozitivnu kontribucijsku maržu C1 u godini prije prepuštanja (42). U doprinos C1 ubrajaju se u obzir troškovi letova, putnika i distribucijski troškovi (tj. promjenjivi troškovi) koji se mogu pripisati svakoj pojedinoj liniji. Doprinos C1 odgovarajući je podatak jer se njime uzimaju u obzir svi troškovi koji su izravno povezani s predmetnom linijom. Linije s pozitivnim doprinosom C1 ne obuhvaćaju samo promjenjive troškove linije već također pridonose fiksnim troškovima društva.

| (195) | U pogledu kapaciteta, u planu restrukturiranja stoga je predviđeno da je ukupan kapacitet društva bio [5 – 5,5] milijardi ASK u travnju 2011., a očekuje se da će na kraju razdoblja restrukturiranja u travnju 2016. kapacitet društva airBaltic iznositi [4 – 4,5] milijardi ASK, što je smanjenje od [17 – 20] %. Komisija napominje u tome smislu da će se uglavnom u kontekstu obnove dugoročne održivosti flota smanjiti sa 34 zrakoplova u travnju 2011. na 25 zrakoplova do kraja 2014. te da će ostati na toj razini do kraja razdoblja restrukturiranja u travnju 2016. (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 181.). Kada se uzmu u obzir samo profitabilne linije, kapacitet se smanjio za [7 – 10] %. |
| --- | --- |

(195)

U pogledu kapaciteta, u planu restrukturiranja stoga je predviđeno da je ukupan kapacitet društva bio [5 – 5,5] milijardi ASK u travnju 2011., a očekuje se da će na kraju razdoblja restrukturiranja u travnju 2016. kapacitet društva airBaltic iznositi [4 – 4,5] milijardi ASK, što je smanjenje od [17 – 20] %. Komisija napominje u tome smislu da će se uglavnom u kontekstu obnove dugoročne održivosti flota smanjiti sa 34 zrakoplova u travnju 2011. na 25 zrakoplova do kraja 2014. te da će ostati na toj razini do kraja razdoblja restrukturiranja u travnju 2016. (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 181.). Kada se uzmu u obzir samo profitabilne linije, kapacitet se smanjio za [7 – 10] %.

| (196) | Osim toga, Komisija primjećuje da je airBaltic otkazao niz linija iz potpuno koordiniranih (43) zračnih luka [...]. Uslijed toga, [...] parovi slotova u potpuno koordiniranim zračnim lukama oslobođeni su u 2011. i 2012., čime se konkurentnim prijevoznicima otvaraju nove prilike za letove prema tim zračnim lukama i iz njih te za povećanje njihove nazočnosti u tim zračnim lukama. |
| --- | --- |

(196)

Osim toga, Komisija primjećuje da je airBaltic otkazao niz linija iz potpuno koordiniranih (43) zračnih luka [...]. Uslijed toga, [...] parovi slotova u potpuno koordiniranim zračnim lukama oslobođeni su u 2011. i 2012., čime se konkurentnim prijevoznicima otvaraju nove prilike za letove prema tim zračnim lukama i iz njih te za povećanje njihove nazočnosti u tim zračnim lukama.

| (197) | Kada ocjenjuje primjerenost kompenzacijskih mjera, Komisija uzima u obzir strukturu tržišta i uvjete tržišnog natjecanja kako bi osigurala da se takvom mjerom ne narušava struktura tržišta (točka 39. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje). Kompenzacijske mjere moraju biti razmjerne narušavajućim učincima potpore i, posebno, veličini i relativnoj važnosti poduzeća na njegovom tržištu ili tržištima. Stupanj smanjenja mora se utvrditi za svaki pojedini slučaj (točka 40. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje). |
| --- | --- |

(197)

Kada ocjenjuje primjerenost kompenzacijskih mjera, Komisija uzima u obzir strukturu tržišta i uvjete tržišnog natjecanja kako bi osigurala da se takvom mjerom ne narušava struktura tržišta (točka 39. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje). Kompenzacijske mjere moraju biti razmjerne narušavajućim učincima potpore i, posebno, veličini i relativnoj važnosti poduzeća na njegovom tržištu ili tržištima. Stupanj smanjenja mora se utvrditi za svaki pojedini slučaj (točka 40. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje).

| (198) | Komisija primjećuje da je airBaltic vrlo mali igrač na europskom tržištu zračnog prometa i predstavlja 0,5 % izlaznih rezultata cjelokupne europske industrije zračnog prometa. |
| --- | --- |

(198)

Komisija primjećuje da je airBaltic vrlo mali igrač na europskom tržištu zračnog prometa i predstavlja 0,5 % izlaznih rezultata cjelokupne europske industrije zračnog prometa.

| (199) | Osim toga, Komisija smatra da smanjenje kapaciteta od društva airBaltic od [7 – 10] % nije nevažno s obzirom na relativno malu veličinu društva airBaltic u usporedbi s proizvodnim kapacitetom zrakoplovne industrije i rezultatima u smislu putnika. U slučaju tako relativno malog prijevoznika kao što je airBaltic, daljnjim smanjenjima flote i kapaciteta dovela bi se u pitanje obnova njegove dugoročne održivosti, a njegovim se konkurentima ne bi osigurale smislene tržišne prilike. Osim toga, iako je airBaltic najveći zračni prijevoznik u Latviji, njegov tržišni udio u Rigi smanjit će se s [65 – 70] % u 2011. na [55 – 60] % u 2016. |
| --- | --- |

(199)

Osim toga, Komisija smatra da smanjenje kapaciteta od društva airBaltic od [7 – 10] % nije nevažno s obzirom na relativno malu veličinu društva airBaltic u usporedbi s proizvodnim kapacitetom zrakoplovne industrije i rezultatima u smislu putnika. U slučaju tako relativno malog prijevoznika kao što je airBaltic, daljnjim smanjenjima flote i kapaciteta dovela bi se u pitanje obnova njegove dugoročne održivosti, a njegovim se konkurentima ne bi osigurale smislene tržišne prilike. Osim toga, iako je airBaltic najveći zračni prijevoznik u Latviji, njegov tržišni udio u Rigi smanjit će se s [65 – 70] % u 2011. na [55 – 60] % u 2016.

| (200) | Nadalje, Komisija primjećuje da je Latvija potpomognuto područje u svrhe regionalnih potpora u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a (44). Prema točki 56. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje „uvjeti za odobravanje potpore [u potpomognutim područjima] mogu biti manje strogi kada je riječ o provedbi kompenzacijskih mjera i visini doprinosa korisnika. Ako to opravdava potreba regionalnog razvoja, u slučajevima u kojima se čini da je smanjivanje kapaciteta ili tržišne prisutnosti najprimjerenija mjera radi izbjegavanja neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja, potrebno smanjenje bit će manje na potpomognutim područjima nego na područjima koja se ne potpomaže”. |
| --- | --- |

(200)

Nadalje, Komisija primjećuje da je Latvija potpomognuto područje u svrhe regionalnih potpora u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a (44). Prema točki 56. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje „uvjeti za odobravanje potpore [u potpomognutim područjima] mogu biti manje strogi kada je riječ o provedbi kompenzacijskih mjera i visini doprinosa korisnika. Ako to opravdava potreba regionalnog razvoja, u slučajevima u kojima se čini da je smanjivanje kapaciteta ili tržišne prisutnosti najprimjerenija mjera radi izbjegavanja neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja, potrebno smanjenje bit će manje na potpomognutim područjima nego na područjima koja se ne potpomaže”.

| (201) | Komisija je također uzela u obzir posebnosti ovog slučaja kada je ocjenjivala primjerenost predloženih kompenzacijskih mjera, uzimajući u obzir periferni zemljopisni položaj Latvije i njezinu pristupačnost za ostatak Europske unije. U tom pogledu Komisija primjećuje da se u većini latvijskog željezničkog sustava upotrebljava ruska širina kolosijeka koja je šira od standardne širine koja se upotrebljava u većini EU-a, zbog čega nastaju problemi interoperabilnosti sa susjednim državama EU-a. Čini se da pomorski promet također nudi ograničen stupanj zamjenjivosti sa zračnim prometom, posebno u slučaju putničkog prometa. Naposljetku, Komisija primjećuje da su najbliže međunarodne zračne luke do kojih se može doći kopnom Vilnius i Tallinn, koje su oko 300 km udaljene od Rige i stoga ne čine primjerena alternativna sjedišta, posebno za poslovne putnike. |
| --- | --- |

(201)

Komisija je također uzela u obzir posebnosti ovog slučaja kada je ocjenjivala primjerenost predloženih kompenzacijskih mjera, uzimajući u obzir periferni zemljopisni položaj Latvije i njezinu pristupačnost za ostatak Europske unije. U tom pogledu Komisija primjećuje da se u većini latvijskog željezničkog sustava upotrebljava ruska širina kolosijeka koja je šira od standardne širine koja se upotrebljava u većini EU-a, zbog čega nastaju problemi interoperabilnosti sa susjednim državama EU-a. Čini se da pomorski promet također nudi ograničen stupanj zamjenjivosti sa zračnim prometom, posebno u slučaju putničkog prometa. Naposljetku, Komisija primjećuje da su najbliže međunarodne zračne luke do kojih se može doći kopnom Vilnius i Tallinn, koje su oko 300 km udaljene od Rige i stoga ne čine primjerena alternativna sjedišta, posebno za poslovne putnike.

| (202) | Prema tome, Komisija smatra da su kompenzacijske mjere koje je donio airBaltic, odnosno smanjenje kapaciteta za [7 – 10] % i prepuštanje slotova u koordiniranim zračnim lukama, prihvatljive u okolnostima ovog slučaja. Kompenzacijske mjere koje je predložila Latvija stoga su dovoljne, u skladu sa Smjernicama za sanaciju i restrukturiranje, za osiguranje smanjenja negativnih trgovinskih učinaka potpore za restrukturiranje odobrene društvu airBaltic na prihvatljivu razinu. |
| --- | --- |

(202)

Prema tome, Komisija smatra da su kompenzacijske mjere koje je donio airBaltic, odnosno smanjenje kapaciteta za [7 – 10] % i prepuštanje slotova u koordiniranim zračnim lukama, prihvatljive u okolnostima ovog slučaja. Kompenzacijske mjere koje je predložila Latvija stoga su dovoljne, u skladu sa Smjernicama za sanaciju i restrukturiranje, za osiguranje smanjenja negativnih trgovinskih učinaka potpore za restrukturiranje odobrene društvu airBaltic na prihvatljivu razinu.

7.4.5.   Potpora ograničena na minimum (doprinos iz vlastitih sredstava)

| (203) | Prema točki 43. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, kako bi se iznos potpore mogao ograničiti na strogi minimum, potreban je znatan doprinos troškovima restrukturiranja iz vlastitih sredstava korisnika. To može uključivati prodaju imovine koja nije neophodna za opstanak poduzeća, ili vanjsko financiranje pod tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(203)

Prema točki 43. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, kako bi se iznos potpore mogao ograničiti na strogi minimum, potreban je znatan doprinos troškovima restrukturiranja iz vlastitih sredstava korisnika. To može uključivati prodaju imovine koja nije neophodna za opstanak poduzeća, ili vanjsko financiranje pod tržišnim uvjetima.

| (204) | Doprinos iz vlastitih sredstava mora biti stvaran isključujući sve moguće buduće dobiti kao što je novčani tok (točka 43. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje). Vlastiti doprinos ne smije uključivati daljnju državnu potporu. U slučaju velikih poduzeća, Komisija obično smatra primjerenim doprinos od najmanje 50 %. Međutim, u iznimnim okolnostima i u slučajevima osobitih teškoća, Komisija može prihvatiti niži doprinos (točka 44. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje). |
| --- | --- |

(204)

Doprinos iz vlastitih sredstava mora biti stvaran isključujući sve moguće buduće dobiti kao što je novčani tok (točka 43. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje). Vlastiti doprinos ne smije uključivati daljnju državnu potporu. U slučaju velikih poduzeća, Komisija obično smatra primjerenim doprinos od najmanje 50 %. Međutim, u iznimnim okolnostima i u slučajevima osobitih teškoća, Komisija može prihvatiti niži doprinos (točka 44. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje).

| (205) | U planu restrukturiranja predviđeni su troškovi restrukturiranja u iznosu od [150 – 170] milijuna LVL ([214 – 242] milijuna EUR), sredstva potrebna za otplatu zajmova trećih stranaka ([5 – 15] milijuna LVL ([7,1 – 21,3] milijuna EUR)), nadoknada gubitaka nastalih zbog postupnog isključivanja i raspolaganja s određenim zrakoplovima ([15 – 25] milijuna LVL ([21,3 – 35,5] milijuna EUR)), sredstva za dugovanja koja društvo neće moći pokriti ([5 – 10] milijuna LVL ([7,1 – 15,3] milijuna EUR)), plaćanje otpremnina ([1 – 4] milijuna LVL ([1,4 – 5,6] milijuna EUR)), kupnja novog zrakoplova, posebno [...] Bombardier Q400NG i [...] Boeing 737-500 (za ukupno [50 – 60] milijuna LVL ([71,1 – 85,3] milijuna EUR)), ponovna kupnja žigova od BAS-a ([5 – 15] milijuna LVL ([7,1 – 21,3] milijuna)), nepredviđena dugovanja na bilanci kao rezultat potraživanja od [...] ([5 – 15] milijuna LVL ([7,1 – 21,3] milijuna EUR)), i [45 – 55] milijuna LVL ([64 – 78,2] milijuna EUR) za ublažavanje neočekivanih gubitaka dok airBaltic opet ne postane profitabilan. |
| --- | --- |

(205)

U planu restrukturiranja predviđeni su troškovi restrukturiranja u iznosu od [150 – 170] milijuna LVL ([214 – 242] milijuna EUR), sredstva potrebna za otplatu zajmova trećih stranaka ([5 – 15] milijuna LVL ([7,1 – 21,3] milijuna EUR)), nadoknada gubitaka nastalih zbog postupnog isključivanja i raspolaganja s određenim zrakoplovima ([15 – 25] milijuna LVL ([21,3 – 35,5] milijuna EUR)), sredstva za dugovanja koja društvo neće moći pokriti ([5 – 10] milijuna LVL ([7,1 – 15,3] milijuna EUR)), plaćanje otpremnina ([1 – 4] milijuna LVL ([1,4 – 5,6] milijuna EUR)), kupnja novog zrakoplova, posebno [...] Bombardier Q400NG i [...] Boeing 737-500 (za ukupno [50 – 60] milijuna LVL ([71,1 – 85,3] milijuna EUR)), ponovna kupnja žigova od BAS-a ([5 – 15] milijuna LVL ([7,1 – 21,3] milijuna)), nepredviđena dugovanja na bilanci kao rezultat potraživanja od [...] ([5 – 15] milijuna LVL ([7,1 – 21,3] milijuna EUR)), i [45 – 55] milijuna LVL ([64 – 78,2] milijuna EUR) za ublažavanje neočekivanih gubitaka dok airBaltic opet ne postane profitabilan.

| (206) | U odnosu na ukupne troškove restrukturiranja u iznosu od [150 – 170] milijuna LVL ([214 – 242] milijuna EUR), predloženi vlastiti doprinos društva airBaltic prema planu restrukturiranja iznosi [100 – 110] milijuna LVL ([141 – 155] milijuna EUR), odnosno [60 – 70] % ukupnih troškova restrukturiranja. Vlastiti se doprinos može podijeliti kako slijedi:






  i. | Privatne financijske injekcije u iznosu od [20 – 30] milijuna LVL ([28,4 – 42,6] milijuna EUR) koje je odobrio BAS i privatni ulagači THC i [...] u razdoblju od travnja do rujna 2011. Taj iznos uključuje [...] milijun LVL ([...] milijuna EUR) u obliku instrumenta za likvidnost koji je odobrio [...] u ožujku i svibnju 2011. za kupnju rezervnih dijelova od društva airBaltic; [...] milijuna LVL ([...] milijuna EUR) i [...] milijuna LVL ([...] milijuna LVL) plaćanja predujmova u vlasnički kapital društva airBaltic koje su izvršili [...] i [...]; i [6 – 8] milijuna LVL ([8,5 – 12,3] milijuna EUR) od Transatlantic Holdings koji proizlaze iz ugovora o kupnji dionica. |
| --- | --- | --- |

(206)

U odnosu na ukupne troškove restrukturiranja u iznosu od [150 – 170] milijuna LVL ([214 – 242] milijuna EUR), predloženi vlastiti doprinos društva airBaltic prema planu restrukturiranja iznosi [100 – 110] milijuna LVL ([141 – 155] milijuna EUR), odnosno [60 – 70] % ukupnih troškova restrukturiranja. Vlastiti se doprinos može podijeliti kako slijedi:

i.

Privatne financijske injekcije u iznosu od [20 – 30] milijuna LVL ([28,4 – 42,6] milijuna EUR) koje je odobrio BAS i privatni ulagači THC i [...] u razdoblju od travnja do rujna 2011. Taj iznos uključuje [...] milijun LVL ([...] milijuna EUR) u obliku instrumenta za likvidnost koji je odobrio [...] u ožujku i svibnju 2011. za kupnju rezervnih dijelova od društva airBaltic; [...] milijuna LVL ([...] milijuna EUR) i [...] milijuna LVL ([...] milijuna LVL) plaćanja predujmova u vlasnički kapital društva airBaltic koje su izvršili [...] i [...]; i [6 – 8] milijuna LVL ([8,5 – 12,3] milijuna EUR) od Transatlantic Holdings koji proizlaze iz ugovora o kupnji dionica.

| ii. | Privatni zajmovi u iznosu do [20 – 30] milijuna LVL ([28,4 – 42,6] milijuna EUR) koje je odobrio BAS nakon Sporazuma, u prvom redu zajam BAS-a (14 milijuna LVL (19,82 milijuna EUR)) i zajam kupca od [5 – 15] milijuna LVL ([7,1 – 21,3] milijuna EUR) za ponovnu kupnju žigova. |
| --- | --- |

ii.

Privatni zajmovi u iznosu do [20 – 30] milijuna LVL ([28,4 – 42,6] milijuna EUR) koje je odobrio BAS nakon Sporazuma, u prvom redu zajam BAS-a (14 milijuna LVL (19,82 milijuna EUR)) i zajam kupca od [5 – 15] milijuna LVL ([7,1 – 21,3] milijuna EUR) za ponovnu kupnju žigova.

| iii. | Ugovori o najmu novih zrakoplova u vrijednosti od [45 – 55] milijuna LVL ([64 – 78] milijuna EUR). |
| --- | --- |

iii.

Ugovori o najmu novih zrakoplova u vrijednosti od [45 – 55] milijuna LVL ([64 – 78] milijuna EUR).

| iv. | Ukupno [...] milijuna LVL ([...] milijuna EUR) od djelomičnog otpisa dugovanja uslijed restrukturiranja duga društva airBaltic dogovorenog s bankama Latvijas Krājbanka i Snoras u ožujku 2014. |
| --- | --- |

iv.

Ukupno [...] milijuna LVL ([...] milijuna EUR) od djelomičnog otpisa dugovanja uslijed restrukturiranja duga društva airBaltic dogovorenog s bankama Latvijas Krājbanka i Snoras u ožujku 2014.

| (207) | U odnosu na injekcije privatnog kapitala navedene u prethodnoj točki i., Latvija je pokazala da je BAS izvršio uplate predujmova u vlasnički kapital društva u iznosu od [7 – 9] milijuna LVL ([10 – 13] milijuna EUR) između lipnja i srpnja 2011. Komisija smatra da ta plaćanja predstavljaju doprinos iz vlastitih sredstava u smislu točke 43. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje jer je BAS bio subjekt u tržišnom gospodarstvu i Komisija nema razloga smatrati da nije djelovao u skladu s tržišnom logikom. Isti se zaključak primjenjuje na [6 – 8] milijuna LVL ([8,5 – 12,3] milijuna EUR) koja je osigurao Transatlantic Holdings u zamjenu za [...] neplaćene dionice u društvu airBaltic u rujnu 2011. |
| --- | --- |

(207)

U odnosu na injekcije privatnog kapitala navedene u prethodnoj točki i., Latvija je pokazala da je BAS izvršio uplate predujmova u vlasnički kapital društva u iznosu od [7 – 9] milijuna LVL ([10 – 13] milijuna EUR) između lipnja i srpnja 2011. Komisija smatra da ta plaćanja predstavljaju doprinos iz vlastitih sredstava u smislu točke 43. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje jer je BAS bio subjekt u tržišnom gospodarstvu i Komisija nema razloga smatrati da nije djelovao u skladu s tržišnom logikom. Isti se zaključak primjenjuje na [6 – 8] milijuna LVL ([8,5 – 12,3] milijuna EUR) koja je osigurao Transatlantic Holdings u zamjenu za [...] neplaćene dionice u društvu airBaltic u rujnu 2011.

| (208) | U pogledu prethodne točke ii., Komisija smatra da zajam od 14 milijuna LVL (19,82 milijuna EUR) koji je odobrio BAS, odnosno zajam BAS-a, predstavlja vanjsko financiranje pod tržišnim uvjetima koje se može prihvatiti kao vlastiti doprinos privatnog ulagača koji je u to vrijeme bio dioničar društva. |
| --- | --- |

(208)

U pogledu prethodne točke ii., Komisija smatra da zajam od 14 milijuna LVL (19,82 milijuna EUR) koji je odobrio BAS, odnosno zajam BAS-a, predstavlja vanjsko financiranje pod tržišnim uvjetima koje se može prihvatiti kao vlastiti doprinos privatnog ulagača koji je u to vrijeme bio dioničar društva.

| (209) | U odnosu na ugovore o najmu novih zrakoplova u iznosu od [45 – 55] milijuna LVL ([64 – 78] milijuna EUR) (prethodna točka iii.), u planu restrukturiranja objašnjeno je da je u ožujku 2013. airBaltic sklopio nove ugovore o najmu zrakoplova s privatnim partnerima kao dio smanjenja svoje flote i programa optimizacije. Ugovori se odnose na neto najam zrakoplova [...] Bombardier Dash 8 Q400NG na razdoblje od 10 godine s ukupnim iznosom od otprilike [...] milijuna USD ([...] milijuna EUR), tj. mjesečni najam od otprilike [...] USD ([...] EUR). |
| --- | --- |

(209)

U odnosu na ugovore o najmu novih zrakoplova u iznosu od [45 – 55] milijuna LVL ([64 – 78] milijuna EUR) (prethodna točka iii.), u planu restrukturiranja objašnjeno je da je u ožujku 2013. airBaltic sklopio nove ugovore o najmu zrakoplova s privatnim partnerima kao dio smanjenja svoje flote i programa optimizacije. Ugovori se odnose na neto najam zrakoplova [...] Bombardier Dash 8 Q400NG na razdoblje od 10 godine s ukupnim iznosom od otprilike [...] milijuna USD ([...] milijuna EUR), tj. mjesečni najam od otprilike [...] USD ([...] EUR).

| (210) | Prema planu restrukturiranja, najam je pod tržišnim uvjetima odobrio [...]. Mjesečnom bi se najamninom trebali pokriti amortizacijski troškovi kupovne cijene minus preostala vrijednost na kraju 10. godine predmetnog zrakoplova (plus određena marža za pokriće [...] financijskih i operativnih troškova te profitna marža), čime se to izjednačava s kupovnom cijenom novog zrakoplova. |
| --- | --- |

(210)

Prema planu restrukturiranja, najam je pod tržišnim uvjetima odobrio [...]. Mjesečnom bi se najamninom trebali pokriti amortizacijski troškovi kupovne cijene minus preostala vrijednost na kraju 10. godine predmetnog zrakoplova (plus određena marža za pokriće [...] financijskih i operativnih troškova te profitna marža), čime se to izjednačava s kupovnom cijenom novog zrakoplova.

| (211) | Komisija napominje da su ugovori o najmu kao takvi uobičajeni oblik financiranja u zrakoplovnoj industriji i mogu se izjednačiti sa zajmovima koji se pružaju društvu u postupku restrukturiranja. Unatoč tome što postoji jamstvo kojim je pokriven značajni dio zajma, zajam se svejedno može smatrati „vlastitim doprinosom”. Osim toga, Latvija je potvrdila da se na ugovore o najmu primjenjuju uobičajena jamstva (tj. mogućnost oduzimanja zrakoplova u slučaju neispunjenja obveza i polog gotovine). Prema tome, najmodavac snosi određeni stupanj rizika vjerovnika jer bi pretrpio velike gubitke u slučaju da airBaltic ne ispuni svoje obveze, primjerice, neposredni gubitak prihoda od najma koji se nastavlja dok zrakoplov nije moguće ponovno dati u najam novom klijentu te troškove koji su nastali prilagodbom zrakoplova novom subjektu (45). |
| --- | --- |

(211)

Komisija napominje da su ugovori o najmu kao takvi uobičajeni oblik financiranja u zrakoplovnoj industriji i mogu se izjednačiti sa zajmovima koji se pružaju društvu u postupku restrukturiranja. Unatoč tome što postoji jamstvo kojim je pokriven značajni dio zajma, zajam se svejedno može smatrati „vlastitim doprinosom”. Osim toga, Latvija je potvrdila da se na ugovore o najmu primjenjuju uobičajena jamstva (tj. mogućnost oduzimanja zrakoplova u slučaju neispunjenja obveza i polog gotovine). Prema tome, najmodavac snosi određeni stupanj rizika vjerovnika jer bi pretrpio velike gubitke u slučaju da airBaltic ne ispuni svoje obveze, primjerice, neposredni gubitak prihoda od najma koji se nastavlja dok zrakoplov nije moguće ponovno dati u najam novom klijentu te troškove koji su nastali prilagodbom zrakoplova novom subjektu (45).

| (212) | S obzirom na navedeno, Komisija napominje da iz ugovora o najmu očito da je airBaltic uspio ostvariti vanjsko financiranje po tržišnim uvjetima. Prema tome, ugovori o najmu mogu se smatrati dokazom da tržište vjeruje u dugoročnu održivost društva airBaltic jer se takvim ugovorima osigurava samo uobičajena vrsta jamstva i ulagač još uvijek snosi određeni rizik. To je u skladu s točkom 43. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje u kojima je navedeno da bi doprinos iz vlastitih sredstava trebao biti rezultat vanjskog financiranja pod tržišnim uvjetima i to je znak da tržište vjeruje u ostvarivost predviđene obnove održivosti. Komisija stoga smatra da su iznosi najma od [45 – 55] milijuna LVL ([64 – 78] milijuna EUR) dio vlastitog doprinosa. Osim toga, to je u skladu s prethodnom praksom Komisije, primjerice u predmetu Czech Airlines
   (46). |
| --- | --- |

(212)

S obzirom na navedeno, Komisija napominje da iz ugovora o najmu očito da je airBaltic uspio ostvariti vanjsko financiranje po tržišnim uvjetima. Prema tome, ugovori o najmu mogu se smatrati dokazom da tržište vjeruje u dugoročnu održivost društva airBaltic jer se takvim ugovorima osigurava samo uobičajena vrsta jamstva i ulagač još uvijek snosi određeni rizik. To je u skladu s točkom 43. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje u kojima je navedeno da bi doprinos iz vlastitih sredstava trebao biti rezultat vanjskog financiranja pod tržišnim uvjetima i to je znak da tržište vjeruje u ostvarivost predviđene obnove održivosti. Komisija stoga smatra da su iznosi najma od [45 – 55] milijuna LVL ([64 – 78] milijuna EUR) dio vlastitog doprinosa. Osim toga, to je u skladu s prethodnom praksom Komisije, primjerice u predmetu Czech Airlines
   (46).

| (213) | Međutim, Komisija je izrazila sumnje u neke vrste doprinosa iz vlastitih sredstava predloženih u planu restrukturiranja, što je objašnjeno u nastavku. |
| --- | --- |

(213)

Međutim, Komisija je izrazila sumnje u neke vrste doprinosa iz vlastitih sredstava predloženih u planu restrukturiranja, što je objašnjeno u nastavku.

| (214) | U pogledu plaćanja predujmova u vlasnički kapital društva airBaltic u iznosu od [...] milijuna LVL ([...] milijuna EUR) koje je izvršio [...] u srpnju 2011., iz podataka koje je dostavila Latvija čini se da je to izravno povezano s 6. mjerom za koju je već utvrđeno da predstavlja državnu potporu. Prema tome, plaćanja predujmova u vlasnički kapital društva airBaltic koja je izvršio [...] ne mogu se smatrati doprinosom iz vlastitih sredstava u kojem ne smije biti potpore. |
| --- | --- |

(214)

U pogledu plaćanja predujmova u vlasnički kapital društva airBaltic u iznosu od [...] milijuna LVL ([...] milijuna EUR) koje je izvršio [...] u srpnju 2011., iz podataka koje je dostavila Latvija čini se da je to izravno povezano s 6. mjerom za koju je već utvrđeno da predstavlja državnu potporu. Prema tome, plaćanja predujmova u vlasnički kapital društva airBaltic koja je izvršio [...] ne mogu se smatrati doprinosom iz vlastitih sredstava u kojem ne smije biti potpore.

| (215) | U odnosu na instrument za likvidnost od [...] milijuna LVL ([...] milijuna EUR) koji je odobrio [...] između travnja i lipnja 2011. za kupnju rezervnih dijelova, latvijska nadležna tijela nisu dostavila dokaze na temelju kojih bi Komisija mogla dobiti jasnu sliku te mjere i njezine važnosti u smislu uvjerenosti u ponovnu uspostavu održivosti korisnika. Komisija stoga ne može sa sigurnošću zaključiti da je ovaj instrument prihvatljiv kao doprinos iz vlastitih sredstava. |
| --- | --- |

(215)

U odnosu na instrument za likvidnost od [...] milijuna LVL ([...] milijuna EUR) koji je odobrio [...] između travnja i lipnja 2011. za kupnju rezervnih dijelova, latvijska nadležna tijela nisu dostavila dokaze na temelju kojih bi Komisija mogla dobiti jasnu sliku te mjere i njezine važnosti u smislu uvjerenosti u ponovnu uspostavu održivosti korisnika. Komisija stoga ne može sa sigurnošću zaključiti da je ovaj instrument prihvatljiv kao doprinos iz vlastitih sredstava.

| (216) | Latvija nije dostavila dokaze da je zajam klijenta u iznosu od [5 – 15] milijuna LVL ([7,1 – 21,3] milijuna EUR) koji je BAS odobrio društvu airBaltic za ponovnu kupnju žigova stvarno odobren. |
| --- | --- |

(216)

Latvija nije dostavila dokaze da je zajam klijenta u iznosu od [5 – 15] milijuna LVL ([7,1 – 21,3] milijuna EUR) koji je BAS odobrio društvu airBaltic za ponovnu kupnju žigova stvarno odobren.

| (217) | Na temelju navedenoga, Komisija ne smatra prihvatljivim kao doprinos iz vlastitih sredstava plaćanje predujma u vlasnički kapital društva airBaltic u iznosu od [...] milijuna LVL ([...] milijuna EUR) koji je izvršio [...] u srpnju 2011., instrument za likvidnost u iznosu od [...] milijuna LVL ([...] milijuna EUR) koji je odobrio [...] između travnja i lipnja 2011. za kupnju rezervnih dijelova i zajam klijenta u iznosu do [5 – 15] milijuna LVL ([7,1 – 21,3] milijuna EUR) koji je BAS odobrio društvu airBaltic za ponovnu kupnju žigova i djelomičan otpis duga u iznosu od [...] milijuna LVL ([...] milijuna EUR). Komisija također sumnja, posebno s obzirom na neuvjerljive podatke dostavljene u tome smislu (nejasna priroda dugova, uključujući nekoliko potraživanja i žigova društva airBaltic) može li se [...] milijuna LVL ([...] milijuna EUR) djelomični otpis duga dvaju banaka smatrati doprinosom iz vlastitih sredstava. |
| --- | --- |

(217)

Na temelju navedenoga, Komisija ne smatra prihvatljivim kao doprinos iz vlastitih sredstava plaćanje predujma u vlasnički kapital društva airBaltic u iznosu od [...] milijuna LVL ([...] milijuna EUR) koji je izvršio [...] u srpnju 2011., instrument za likvidnost u iznosu od [...] milijuna LVL ([...] milijuna EUR) koji je odobrio [...] između travnja i lipnja 2011. za kupnju rezervnih dijelova i zajam klijenta u iznosu do [5 – 15] milijuna LVL ([7,1 – 21,3] milijuna EUR) koji je BAS odobrio društvu airBaltic za ponovnu kupnju žigova i djelomičan otpis duga u iznosu od [...] milijuna LVL ([...] milijuna EUR). Komisija također sumnja, posebno s obzirom na neuvjerljive podatke dostavljene u tome smislu (nejasna priroda dugova, uključujući nekoliko potraživanja i žigova društva airBaltic) može li se [...] milijuna LVL ([...] milijuna EUR) djelomični otpis duga dvaju banaka smatrati doprinosom iz vlastitih sredstava.

| (218) | Komisija u svakom slučaju napominje da su ostale mjere predložene kao doprinos iz vlastitih sredstava ipak u skladu s točkom 43. Smjernica za sanaciju i rekonstrukciju i da je razina doprinosa iz vlastitih sredstava stoga prihvatljiva. One iznose [75 – 85] milijuna LVL ([107 – 120] milijuna EUR) što je istovjetno otprilike [48 – 50] % troškova restrukturiranja. Za veliku tvrtku kao što je airBaltic, razina doprinosa iz vlastitih sredstava obično bi trebala biti 50 %. Međutim, prema točki 56. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, Komisija može biti manje stroža u pogledu veličine doprinosa iz vlastitih sredstava u potpomognutim područjima, kao što je bio slučaj u Latviji u trenutku kada su odobrene mjere (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 200.). |
| --- | --- |

(218)

Komisija u svakom slučaju napominje da su ostale mjere predložene kao doprinos iz vlastitih sredstava ipak u skladu s točkom 43. Smjernica za sanaciju i rekonstrukciju i da je razina doprinosa iz vlastitih sredstava stoga prihvatljiva. One iznose [75 – 85] milijuna LVL ([107 – 120] milijuna EUR) što je istovjetno otprilike [48 – 50] % troškova restrukturiranja. Za veliku tvrtku kao što je airBaltic, razina doprinosa iz vlastitih sredstava obično bi trebala biti 50 %. Međutim, prema točki 56. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje, Komisija može biti manje stroža u pogledu veličine doprinosa iz vlastitih sredstava u potpomognutim područjima, kao što je bio slučaj u Latviji u trenutku kada su odobrene mjere (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 200.).

| (219) | Stoga Komisija smatra da su ispunjeni zahtjevi iz točke 43. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(219)

Stoga Komisija smatra da su ispunjeni zahtjevi iz točke 43. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje.

7.4.6.   Načelo jednokratne dodjele

| (220) | Naposljetku, treba voditi računa o točki 72. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje u kojoj je predviđeno da potporu za sanaciju i restrukturiranje ne može dobiti društvo koje je u posljednjih deset godina primilo potporu za sanaciju i restrukturiranje (načelo jednokratne dodjele). |
| --- | --- |

(220)

Naposljetku, treba voditi računa o točki 72. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje u kojoj je predviđeno da potporu za sanaciju i restrukturiranje ne može dobiti društvo koje je u posljednjih deset godina primilo potporu za sanaciju i restrukturiranje (načelo jednokratne dodjele).

| (221) | Budući da 1., 4. i 5. mjera ne predstavljaju državnu potporu, one se ne uzimaju u obzir u svrhe načela jednokratne dodjele. Osim toga, latvijska su nadležna tijela potvrdila da airBaltic nije imao koristi od potpore za sanaciju i restrukturiranje u posljednjih 10 godina. Komisija stoga smatra da je poštovano načelo jednokratne dodjele. |
| --- | --- |

(221)

Budući da 1., 4. i 5. mjera ne predstavljaju državnu potporu, one se ne uzimaju u obzir u svrhe načela jednokratne dodjele. Osim toga, latvijska su nadležna tijela potvrdila da airBaltic nije imao koristi od potpore za sanaciju i restrukturiranje u posljednjih 10 godina. Komisija stoga smatra da je poštovano načelo jednokratne dodjele.

7.5.   ZAKLJUČAK O 2., 3. I 6. MJERI

| (222) | S obzirom na navedeno, Komisija smatra da je Latvija nezakonito provela 2., 3. i 6. mjeru u korist društva airBaltic, što predstavlja povredu članka 108. stavka 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Međutim, Komisija smatra da mjere i plan restrukturiranja ispunjuju uvjete propisane Smjernicama za sanaciju i restrukturiranje. Komisija stoga smatra da je potpora spojiva s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(222)

S obzirom na navedeno, Komisija smatra da je Latvija nezakonito provela 2., 3. i 6. mjeru u korist društva airBaltic, što predstavlja povredu članka 108. stavka 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Međutim, Komisija smatra da mjere i plan restrukturiranja ispunjuju uvjete propisane Smjernicama za sanaciju i restrukturiranje. Komisija stoga smatra da je potpora spojiva s unutarnjim tržištem.

| (223) | Naposljetku, Komisija napominje da je Latvija suglasna da se ova odluka donese i priopći na engleskom, |
| --- | --- |

(223)

Naposljetku, Komisija napominje da je Latvija suglasna da se ova odluka donese i priopći na engleskom,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prvi državni zajam u iznosu od 16 milijuna LVL koji je Republika Latvija odobrila društvu airBaltic 2011., stjecanje bezkuponskih obveznica od društva airBaltic koje je u travnju 2010. ostvarila država i uplata banke Latvijas Krājbanka društvu airBaltic u iznosu od 2,8 milijuna EUR u studenome 2011. ne predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Članak 2.

Drugi državni zajam u iznosu od 67 milijuna LVL i povećanje kapitala društva airBaltic koje je Republika Latvija provela 2011., te ustupanje društvu airBaltic potraživanja od 5 milijuna EUR koje je Republika Latvija izvršila 2012., predstavljaju potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Ta je potpora spojiva s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Republici Latviji.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2014.

Za Komisiju

Joaquín ALMUNIA

Potpredsjednik

---

(1)  SL C 69, 8.3.2013., str. 40.

1

(2)  Tečaj 1 EUR = 0,7063 LVL. Prosječni tečaj za 2011. koji je objavila Europska središnja banka, dostupan na http://sdw.ecb.europa.eu/reports.do?node=100000233.

2

(3)  Vidjeti bilješku 1.

3

(4)  Izvor: Godišnjak međunarodne zračne luke Riga za 2011., dostupan na http://www.riga-airport.com/en/main/about-company/gada-gramata.

4

(5)  Vidjeti http://bnn-news.com/airbaltic-shareholders-structure-11608. Novinari su izvješćivali o nekim vezama između Taurusa i ruskog poduzetnika g. Vladimira Antonova.

5

(6)  Bivši glavni dioničar i predsjednik litavske banke Snoras bio je g. Vladimir Antonov.

6

(7)  Središnja banka Litve objasnila je da mora nacionalizirati Snoras jer on nije ispunio regulatorne zahtjeve, nije dostavio tražene informacije i jer je njegova imovina u lošem stanju. Vidjeti http://en.rian.ru/ business/20120523/173624459.html i http://www.bloomberg.com/news/2011-12-19/antonov-says-he-invested-50-million-euros-in-latvia-s-airbaltic.html.

7

(8)  Vidjeti http://www.lkb.lv/en/about_bank/news/archyve?item=2022&page=6.

8

(9)  Vidjeti http://www.fktk.lv/en/publications/other_publications/2012-02-07_jsc_latvijas_krajbanka_c/.

9

(10)  Ministar prometa objasnio je da je cilj stjecanja bio zaštititi ulagače Latvijas Krājbanke. Čini se da je postojala opasnost da zbog financijskih problema BAS-a država neće moći ulagati u kapital airBaltica i zato je Vlada odlučila zaštiti svoje interese i preuzeti kontrolu nad airBalticom. Vidjeti http://www.bloomberg.com/news/2011-12-01/latvia-buys-out-minority-shareholder-in-airbaltic-ministry-says.html i http://www.sam.gov.lv/?cat=8& art_id=2598.

10

(11)  Vidjeti http://www.baltic-course.com/eng/transport/?doc=54423. Novine su također izvijestile da je BAS navodno dugovao 14 milijuna LVL banci Latvijas Krājbanka (vidjeti na primjer http://www.baltic-course.com/eng/transport/?doc=53861).

11

(12)  Prema Latviji, od kolovoza 2013., BAS nije proglasio stečaj unatoč pokušajima nekoliko vjerovnika.

12

(13)  Osim toga, čini se da su barem od 2010. glavni dioničari društva airBaltic – latvijska država i BAS – bili u sukobu: novine su izvješćivale o brojnim sudskim postupcima između Latvije i BAS-a (vidjeti na primjer http://atwonline.com/airline-finance-data/news/airbaltic-files-bankruptcy-0921).

13

(14)  Vidjeti http://centreforaviation.com/analysis/airbaltics-restructuring-plan-is-in-full-swing-but-competition-from-estonian-air-is-rising-74754.

14

(15)  Vidjeti http://www.eurofound.europa.eu/emcc/erm/factsheets/18371/Air%20Baltic%20Corporation?Template=searchfactsheets&kSel=1 i http://www.baltic-course.com/eng/transport/?doc=42089.

15

(16)  Vidjeti https://www.airbaltic.com/en/bottom_menu/press-room/press_releases/2011/airbaltic-files-for-legal-protection-airbaltic-to-continue-operations.

16

(17)  Latvijsko ministarstvo prometa objavilo je 27. kolovoza 2012. u europskom i britanskom izdanju novina Financial Times poziv na neobvezujući iskaz interesa za sudjelovanje u prodaji dionica airBaltica. Vidjeti http://prudentia.lv/upload_file/27082012-ABC%20ad%20EN.pdf.

17

(18)  Poslovna tajna.

18

(19)  Latvijska država očito je ostvarila to pravo 8. lipnja 2012. (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 23.).

19

(20)  Protivno onome što je navedenu u uvodnoj izjavi 80. odluke o pokretanju postupka, za vrijeme formalnog istražnog postupka, Komisija je primijetila da BAS prema Sporazumu nije bio obavezan osigurati konvertibilni zajam pod istim uvjetima kao i drugi državni zajam.

20

(21)  Društvo AirBaltic potpisalo je 10. srpnja 2012. pismo namjere s Bombardierom za kupnju 10 zrakoplova CS300 i preuzimanje prava kupnje za dodatnih 10 zrakoplova CS300. Na temelju prodajne cijene zrakoplova CS300 bit će potpisan ugovor o narudžbi u vrijednosti od otprilike 764 milijuna USD (621,74 milijuna EUR) koji bi se mogao povećati na 1,57 milijarde USD (1,28 milijardi EUR) ako se prava na kupnju pretvore u čvrste narudžbe. Vidjeti http://www.airbaltic.com/public/49780.html. Tečaj od 1 EUR = 1,2288 USD – Prosječni tečaj za srpanj 2012. koji je objavila Europska središnja banka, dostupan na http://sdw.ecb.europa.eu/reports.do?node=100000233.

21

(22)  Prvi državni zajam u iznosu od 16 milijuna LVL i drugi državni zajam u iznosu od 67 milijuna LVL (uključujući drugi obrok od 25,4 milijuna LVL, koji je nakon plana reShape isplaćen društvu u drugoj polovici 2012.).

22

(23)  SL C 244, 1.10.2004., str. 2.

23

(24)  Iznos od [...] milijuna EUR je iznos koji navodi Latvija, ali nije naveden u Sporazumu.

24

(25)  Komunikacija Komisije o reviziji metode za utvrđivanje referentnih kamatnih i diskontnih stopa (SL C 14, 19.1.2008., str. 6.).

25

(26)  ASK su dostupna sjedala po kilometru (sjedala pomnožena s brojem prelećenih kilometara) ASK je najvažniji pokazatelj kapaciteta zrakoplovnog prijevoznika kojeg su primjenjivale industrija zračnog prijevoza i Komisija u prethodnom slučajevima restrukturiranja u sektoru zračnog prijevoza.

26

(27)  Ryanair je uputio na predmet C-405/11 P, Buczek Automotive, koji još nije objavljen, u stavcima 55. – 57.

27

Buczek Automotive

(28)  Vidjeti http://www.eurofound.europa.eu/emcc/erm/factsheets/18371/Air%20Baltic%20Corporation?%20Template=searchfactsheets&kSel=1 i http://www.baltic-course.com/eng/transport/?doc=42089.

28

(29)  Vidjeti http://atwonline.com/airline-finance-data/news/airbaltic-files-bankruptcy-0921.

29

(30)  Izvor: godišnje izvješće airBaltica za 2011.

30

(31)  Vidjeti primjerice priopćenje za tisak Kabineta Ministra Latvije od 7. rujna 2011. (http://www.mk.gov.lv/en/aktuali/zinas/2011/09/070911-cm-01/), u kojem je tadašnji predsjednik Vlade rekao „od ključne je važnosti očuvati airBaltic kao nacionalnog zračnog prijevoznika koji Latviji donosi brojne prednosti u području logističke, turističke privlačnosti i kao važan poslodavac, međutim, upućuje da je potrebno odbrati rješenja koja su najpovoljnija za javni interes”.

31

od ključne je važnosti očuvati airBaltic kao nacionalnog zračnog prijevoznika koji Latviji donosi brojne prednosti u području logističke, turističke privlačnosti i kao važan poslodavac, međutim, upućuje da je potrebno odbrati rješenja koja su najpovoljnija za javni interes

(32)  Predmet T-565/08 Corsica Ferries protiv Komisije, presuda od 11. rujna 2012., još nije prijavljena, u stavku 122.

32

Corsica Ferries protiv Komisije

(33)  Vidjeti bilješku 24. Osnovna stopa za Latviju na dan 3. listopada 2011. iznosila je 2,2 %. Tom bi podatku trebalo dodati maržu od 400 osnovnih bodova uzimajući u obzir teškoće airBaltica u tom trenutku i značajnu razinu osiguranja zajma jamstvom, zbog čega je utvrđena stopa od 6,2 %.

33

(34)  Komisija svejedno primjećuje da je prvi državni zajam kapitaliziran 29. prosinca 2011. kao dio 3. mjere. Ocjena 3. mjere prikazana je u odjeljku 7.2.4. u nastavku.

34

(35)  U dopisu o jamstvu, od 3. listopada 2011., navedeno je da je jamstvo ništavo ako je država „iskoristila svoja prava u skladu s [...] klauzulom 7.4 [Sporazuma] i postala je vlasnik najmanje 99,78 % dionica [airBaltica] s pravom glasa”. Latvija je zaista postala vlasnik 99,8 % dionica društva airBaltic 30. studenoga 2011.

35

iskoristila svoja prava u skladu s

klauzulom 7.4 [Sporazuma] i postala je vlasnik najmanje 99,78 % dionica [airBaltica] s pravom glasa

(36)  Predmet C-280/00, Altmark Trans GmbH i Regierungspräsidium Magdeburg v Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark), [2003] ECR I-7747, stavak 81.

36

Altmark Trans GmbH i Regierungspräsidium Magdeburg v Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark)

(37)  Odluka Komisije 2011/414/EU od 14. prosinca 2010. o državnim potporama C 8/10 (ex N 21/09 i NN 15/10) koje je provela Grčka u korist Varvaressos S.A. (SL L 184, 14.7.2011., str. 9.).

37

(38)  Vidjeti odluku Komisije u predmetu SA.30908 – CSA – Czech Airlines – Plan restrukturiranja, u stavku 107., i odluku Komisije u predmetu SA.33015 – Air Malta plc., u stavku 93. Vidjeti također Odluku Komisije 2010/137/EZ od 28. kolovoza 2009. o državnim potporama C 6/09 (ex N 663/08) – Austria Austrian Airlines – Plan restrukturiranja (SL L 59, 9.3.2010., str. 1.), u stavku 296., i Odluku Komisije 2012/542/EU od 21. ožujka 2012. o mjeri SA.31479 (2011/C) (ex 2011/N) koju Ujedinjena Kraljevina planira provesti za Royal Mail Group (SL L 279, 12.10.2012., str. 40.), u stavku 217.

38

CSA – Czech Airlines

Air Malta plc

(39)  Prihod od raspoloživih kapaciteta (RASK) i trošak raspoloživih kapaciteta (CASK).

39

(40)  Vidjeti uvodnu izjavu 194. u nastavku.

40

(41)  To su linije između [...]. Komisija shvaća da su zatvaranja tih linija čiste kompenzacijske mjere jer ništa ne upućuje na to da su zatvorene kao nužna posljedica smanjenja flote.

41

(42)  Vidjeti odluku Komisije u predmetu SA.30908 – CSA – Czech Airlines – Plan restrukturiranja, stavke 130. i 131.

42

CSA – Czech Airlines – Plan restrukturiranja

(43)  Potpuno koordinirane zračne luke definirane su u članku 2. točki (g) Uredbe Vijeća (EEZ) br. 95/93 od 18. siječnja 1993. o zajedničkim pravilima za dodjelu slotova u zračnim lukama Zajednice (SL L 14, 22.1.1993., str. 1.). Prema članku 3. stavku 4. Uredbe (EEZ) br. 95/93, te zračne luke imaju problema s kapacitetom, barem u nekim razdobljima.

43

(44)  Vidjeti Odluku Komisije od 13. rujna 2006. u predmetu o državnim potporama N 447/2006 – Latvija – Zemljovid regionalnih potpora 2007. – 2013.

44

Latvija

Zemljovid regionalnih potpora 2007. – 2013

(45)  Ukupni troškovi prijenosa zrakoplova sa subjekta koji nije ispunio uvjete isporuke na novog klijenta mogu jednostavno narasti do [...] % knjigovodstvene vrijednosti zrakoplova.

45

(46)  Vidjeti odluku o Czech Airlines, stavci 119. i 145.

46

Czech Airlines

---

| 10.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 183/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 183/29

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/1092

od 23. srpnja 2014.

o državnoj potpori SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN) SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN), SA.34534 (2012/NN) koju je provela Grčka za grupu National Bank of Greece Group u pogledu:

| — | dokapitalizacije i restrukturiranja banke National Bank of Greece S.A.; |
| --- | --- |

—

dokapitalizacije i restrukturiranja banke National Bank of Greece S.A.;

| — | sanacije banke First Business Bank S.A. nalogom za prijenos na banku National Bank of Greece S.A.; |
| --- | --- |

—

sanacije banke First Business Bank S.A. nalogom za prijenos na banku National Bank of Greece S.A.;

| — | sanacije banke Probank S.A. nalogom za prijenos na banku National Bank of Greece S.A.; |
| --- | --- |

—

sanacije banke Probank S.A. nalogom za prijenos na banku National Bank of Greece S.A.;

| — | sanacije banaka Cooperative Bank of Lesvos-Limnos, Cooperative Bank of Achaia i Cooperative Bank of Lamia; |
| --- | --- |

—

sanacije banaka Cooperative Bank of Lesvos-Limnos, Cooperative Bank of Achaia i Cooperative Bank of Lamia;

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 5201)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon pozivanja država članica i drugih zainteresiranih strana da u skladu s navedenim odredbama dostave svoje primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

1.1.   POSTUPAK POVEZAN S GRUPOM NATIONAL BANK OF GREECE GROUP (1) („BANKA”).

| (1) | Komisija je odlukom od 19. studenoga 2008. odobrila program pod nazivom „Mjere potpore za kreditne institucije u Grčkoj” („program potpore grčkim bankama”) namijenjen osiguranju stabilnosti grčkoga financijskog sustava. Programom potpore grčkim bankama omogućuje se dodjeljivanje potpore u okviru njegovih triju mjera: mjere dokapitalizacije, mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je odlukom od 19. studenoga 2008. odobrila program pod nazivom „Mjere potpore za kreditne institucije u Grčkoj” („program potpore grčkim bankama”) namijenjen osiguranju stabilnosti grčkoga financijskog sustava. Programom potpore grčkim bankama omogućuje se dodjeljivanje potpore u okviru njegovih triju mjera: mjere dokapitalizacije, mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica (2).

| (2) | U uvodnoj izjavi 14. Odluke od 19. studenoga 2008. navedeno je da će se Komisiji dostaviti plan za restrukturiranje u pogledu korisnika te mjere dokapitalizacije. |
| --- | --- |

(2)

U uvodnoj izjavi 14. Odluke od 19. studenoga 2008. navedeno je da će se Komisiji dostaviti plan za restrukturiranje u pogledu korisnika te mjere dokapitalizacije.

| (3) | U svibnju 2009. Banka je dokapitalizirana u okviru mjere dokapitalizacije iz programa potpore grčkim bankama. |
| --- | --- |

(3)

U svibnju 2009. Banka je dokapitalizirana u okviru mjere dokapitalizacije iz programa potpore grčkim bankama.

| (4) | Grčka nadležna tijela Komisiji su 2. kolovoza 2010. dostavila plan za restrukturiranje u pogledu Banke. Komisija je taj plan i njegove naknadne izmjene te dodatne informacije koje su dostavila grčka nadležna tijela evidentirala kao predmet SA.30342 (PN 26/2010) i zatim kao predmet SA.32788 (2011/PN). |
| --- | --- |

(4)

Grčka nadležna tijela Komisiji su 2. kolovoza 2010. dostavila plan za restrukturiranje u pogledu Banke. Komisija je taj plan i njegove naknadne izmjene te dodatne informacije koje su dostavila grčka nadležna tijela evidentirala kao predmet SA.30342 (PN 26/2010) i zatim kao predmet SA.32788 (2011/PN).

| (5) | U prosincu 2011. Grčka je ponovno dokapitalizirala Banku u okviru mjere dokapitalizacije. Komisija je 22. prosinca 2011. odobrila drugu dokapitalizaciju Banke (3). |
| --- | --- |

(5)

U prosincu 2011. Grčka je ponovno dokapitalizirala Banku u okviru mjere dokapitalizacije. Komisija je 22. prosinca 2011. odobrila drugu dokapitalizaciju Banke (3).

| (6) | Banka je u više navrata ostvarivala korist od državnih jamstava za dužničke instrumente i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica u okviru programa potpore grčkim bankama (4). Ostvarila je korist i od likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država. |
| --- | --- |

(6)

Banka je u više navrata ostvarivala korist od državnih jamstava za dužničke instrumente i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica u okviru programa potpore grčkim bankama (4). Ostvarila je korist i od likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država.

| (7) | Grčka središnja banka 18. ožujka 2012. pokrenula je oduzimanje dozvola trima zadružnim bankama („tri zadružne banke”), i to banci Cooperative Bank of Lesvos-Limnos („banka Lesvos-Limnos”), banci Cooperative Bank of Achaia („banka Achaia”) i banci Cooperative Bank of Lamia („banka Lamia”) te pokrenula postupak likvidacije. |
| --- | --- |

(7)

Grčka središnja banka 18. ožujka 2012. pokrenula je oduzimanje dozvola trima zadružnim bankama („tri zadružne banke”), i to banci Cooperative Bank of Lesvos-Limnos („banka Lesvos-Limnos”), banci Cooperative Bank of Achaia („banka Achaia”) i banci Cooperative Bank of Lamia („banka Lamia”) te pokrenula postupak likvidacije.

| (8) | Komisija je te informacije o sanaciji zadružnih banaka koje je neslužbeno primila od Grčke evidentirala kao predmet SA.34534 (2012/NN). |
| --- | --- |

(8)

Komisija je te informacije o sanaciji zadružnih banaka koje je neslužbeno primila od Grčke evidentirala kao predmet SA.34534 (2012/NN).

| (9) | Grčka središnja banka nastavila je 23. ožujka 2013. s prijenosom odabranih obveza triju zadružnih banaka na Banku i utvrdila iznos manjka financijskih sredstava (5) koji bi se pokrio iz Grčkog fonda za financijsku stabilnost („GFFS”) u skladu sa zakonom 4051/2012 (6). Manjak financijskih sredstava bio je jednak vrijednosti prenesenih obveza jer nije bilo prijenosa imovine triju zadružnih banaka. |
| --- | --- |

(9)

Grčka središnja banka nastavila je 23. ožujka 2013. s prijenosom odabranih obveza triju zadružnih banaka na Banku i utvrdila iznos manjka financijskih sredstava (5) koji bi se pokrio iz Grčkog fonda za financijsku stabilnost („GFFS”) u skladu sa zakonom 4051/2012 (6). Manjak financijskih sredstava bio je jednak vrijednosti prenesenih obveza jer nije bilo prijenosa imovine triju zadružnih banaka.

| (10) | GFFS je 20. travnja 2012. Banci dostavio pismo kojim se obvezao na sudjelovanje u planiranom povećanju temeljnog kapitala Banke. GFFS je 28. svibnja 2012. Banci odobrio dokapitalizaciju za premošćivanje u iznosu od 7 430 milijuna EUR („prva dokapitalizacija za premošćivanje”). |
| --- | --- |

(10)

GFFS je 20. travnja 2012. Banci dostavio pismo kojim se obvezao na sudjelovanje u planiranom povećanju temeljnog kapitala Banke. GFFS je 28. svibnja 2012. Banci odobrio dokapitalizaciju za premošćivanje u iznosu od 7 430 milijuna EUR („prva dokapitalizacija za premošćivanje”).

| (11) | U svibnju 2012. grčka nadležna tijela dostavila su Komisiji pismo o preuzimanju obveze koje je Banci dostavio GFFS. Komisija je to evidentirala kao neprijavljenu potporu (predmet SA.34824 (2012/NN)) s obzirom na to da je mjera već bila provedena. |
| --- | --- |

(11)

U svibnju 2012. grčka nadležna tijela dostavila su Komisiji pismo o preuzimanju obveze koje je Banci dostavio GFFS. Komisija je to evidentirala kao neprijavljenu potporu (predmet SA.34824 (2012/NN)) s obzirom na to da je mjera već bila provedena.

| (12) | Komisija je 27. srpnja 2012. pokrenula službeni istražni postupak u pogledu prve dokapitalizacije za premošćivanje („Odluka o pokretanju postupka u pogledu banke NBG”). (7). |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 27. srpnja 2012. pokrenula službeni istražni postupak u pogledu prve dokapitalizacije za premošćivanje („Odluka o pokretanju postupka u pogledu banke NBG”). (7).

| (13) | GFFS je Banci u prosincu 2012. odobrio drugu dokapitalizaciju za premošćivanje u iznosu od 2 326 milijuna EUR („druga dokapitalizacija za premošćivanje”) (8). Grčka nadležna tijela o toj su mjeri obavijestila Komisiju 27. prosinca 2012. Komisija je te mjere evidentirala kao predmet SA.36007 (2013/NN). |
| --- | --- |

(13)

GFFS je Banci u prosincu 2012. odobrio drugu dokapitalizaciju za premošćivanje u iznosu od 2 326 milijuna EUR („druga dokapitalizacija za premošćivanje”) (8). Grčka nadležna tijela o toj su mjeri obavijestila Komisiju 27. prosinca 2012. Komisija je te mjere evidentirala kao predmet SA.36007 (2013/NN).

| (14) | Banka je u lipnju 2013. objavila uspješan završetak izdavanja prava u iznosu od 1 079 milijuna EUR (9), dok je GFFS prvu i drugu dokapitalizaciju za premošćivanje dijelom pretvorio u vlasnički kapital („dokapitalizacija iz proljeća 2013.” koja obuhvaća izdavanje prava u iznosu od 1 079 milijuna EUR i pretvaranje prve i druge dokapitalizacije za premošćivanje u vlasnički kapital). Ukupni iznos dokapitalizacije iz proljeća 2013. bio je 9 756 milijuna EUR, a od tog iznosa 8 677 milijuna EUR uložio je GFFS („sudjelovanje GFFS-a u dokapitalizaciji iz proljeća 2013.”) |
| --- | --- |

(14)

Banka je u lipnju 2013. objavila uspješan završetak izdavanja prava u iznosu od 1 079 milijuna EUR (9), dok je GFFS prvu i drugu dokapitalizaciju za premošćivanje dijelom pretvorio u vlasnički kapital („dokapitalizacija iz proljeća 2013.” koja obuhvaća izdavanje prava u iznosu od 1 079 milijuna EUR i pretvaranje prve i druge dokapitalizacije za premošćivanje u vlasnički kapital). Ukupni iznos dokapitalizacije iz proljeća 2013. bio je 9 756 milijuna EUR, a od tog iznosa 8 677 milijuna EUR uložio je GFFS („sudjelovanje GFFS-a u dokapitalizaciji iz proljeća 2013.”)

| (15) | Grčka nadležna tijela Komisiji su 19. prosinca 2013. dostavila informacije o uvjetima dokapitalizacije iz proljeća 2013. |
| --- | --- |

(15)

Grčka nadležna tijela Komisiji su 19. prosinca 2013. dostavila informacije o uvjetima dokapitalizacije iz proljeća 2013.

| (16) | Grčka nadležna tijela dostavila su Komisiji konačni plan restrukturiranja Banke („plan restrukturiranja”) 25. lipnja 2014. Istog su dana dostavila informacije o likvidnosnoj potpori u izvanrednim situacijama za koju jamči država. Navela su da žele nastaviti pružati Banci taj oblik likvidnosne potpore te državna jamstva za dužničke instrumente i zaduživanje izdavanjem državnih obveznica u okviru programa potpore grčkim bankama. Komisija je tu obavijest evidentirala pod brojem SA.34824 (2012/C). |
| --- | --- |

(16)

Grčka nadležna tijela dostavila su Komisiji konačni plan restrukturiranja Banke („plan restrukturiranja”) 25. lipnja 2014. Istog su dana dostavila informacije o likvidnosnoj potpori u izvanrednim situacijama za koju jamči država. Navela su da žele nastaviti pružati Banci taj oblik likvidnosne potpore te državna jamstva za dužničke instrumente i zaduživanje izdavanjem državnih obveznica u okviru programa potpore grčkim bankama. Komisija je tu obavijest evidentirala pod brojem SA.34824 (2012/C).

| (17) | Komisija je s predstavnicima grčkih nadležnih tijela i Banke održala brojne sastanke i telekonferencije te razmijenila elektroničku poštu. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je s predstavnicima grčkih nadležnih tijela i Banke održala brojne sastanke i telekonferencije te razmijenila elektroničku poštu.

| (18) | Grčka prihvaća da se ova Odluka iznimno donese samo na engleskom jeziku. |
| --- | --- |

(18)

Grčka prihvaća da se ova Odluka iznimno donese samo na engleskom jeziku.

1.2.   POSTUPAK KOJI SE ODNOSI NA PREUZETA PODUZEĆA

1.2.1.   Postupak koji se odnosi na banku First Business Bank S.A.

| (19) | U srpnju 2009. Grčka je dokapitalizirala banku First Business Bank S.A. („banka FB”) u okviru mjere dokapitalizacije iz programa potpore grčkim bankama (10) u iznosu od 50 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(19)

U srpnju 2009. Grčka je dokapitalizirala banku First Business Bank S.A. („banka FB”) u okviru mjere dokapitalizacije iz programa potpore grčkim bankama (10) u iznosu od 50 milijuna EUR.

| (20) | U proljeće 2013. Grčka središnja banka odlučila je pokrenuti sanaciju banke FB postupkom kupovine i pripajanja (11). |
| --- | --- |

(20)

U proljeće 2013. Grčka središnja banka odlučila je pokrenuti sanaciju banke FB postupkom kupovine i pripajanja (11).

| (21) | Grčka središnja banka pozvala je 1. svibnja 2013. četiri najveće banke u Grčkoj da podnesu neobvezujuće ponude za portfelj imovine i obveza banke FB. U svojem dopisu ponuditeljima Grčka središnja banka navela je da će GFFS, osim manjka financijskih sredstava, pokriti i potrebe za kapitalom ponuditelja koje su povezane s imovinom prenesenom s banke FB. |
| --- | --- |

(21)

Grčka središnja banka pozvala je 1. svibnja 2013. četiri najveće banke u Grčkoj da podnesu neobvezujuće ponude za portfelj imovine i obveza banke FB. U svojem dopisu ponuditeljima Grčka središnja banka navela je da će GFFS, osim manjka financijskih sredstava, pokriti i potrebe za kapitalom ponuditelja koje su povezane s imovinom prenesenom s banke FB.

| (22) | Banka i jedna druga banka predale su svoje preliminarne ponude 8. svibnja 2013. |
| --- | --- |

(22)

Banka i jedna druga banka predale su svoje preliminarne ponude 8. svibnja 2013.

| (23) | Banka je 10. svibnja 2013. revidirala svoju ponudu. |
| --- | --- |

(23)

Banka je 10. svibnja 2013. revidirala svoju ponudu.

| (24) | Istog tog dana Grčka središnja banka nastavila je sa sanacijom banke FB i prijenosom odabrane imovine i obveza na Banku. |
| --- | --- |

(24)

Istog tog dana Grčka središnja banka nastavila je sa sanacijom banke FB i prijenosom odabrane imovine i obveza na Banku.

| (25) | Grčka nadležna tijela Komisiji su 11. svibnja 2013. dostavila informacije u pogledu dokapitalizacije banke FB. Komisija je te informacije i kasnije podneske grčkih nadležnih tijela evidentirala kao predmet SA.36658 (2014/NN). |
| --- | --- |

(25)

Grčka nadležna tijela Komisiji su 11. svibnja 2013. dostavila informacije u pogledu dokapitalizacije banke FB. Komisija je te informacije i kasnije podneske grčkih nadležnih tijela evidentirala kao predmet SA.36658 (2014/NN).

| (26) | GFFS je 28. lipnja 2013. isplatio dvije trećine iznosa manjka financijskih sredstava kako je prvotno procijenjen. |
| --- | --- |

(26)

GFFS je 28. lipnja 2013. isplatio dvije trećine iznosa manjka financijskih sredstava kako je prvotno procijenjen.

| (27) | Dana 29. srpnja 2013. grčka nadležna tijela obavijestila su Komisiju o financiranju manjka financijskih sredstava u ukupnom iznosu od otprilike 524 milijuna EUR, kako je procijenjen u trenutku sanacije na temelju podataka na dan 31. ožujka 2013. |
| --- | --- |

(27)

Dana 29. srpnja 2013. grčka nadležna tijela obavijestila su Komisiju o financiranju manjka financijskih sredstava u ukupnom iznosu od otprilike 524 milijuna EUR, kako je procijenjen u trenutku sanacije na temelju podataka na dan 31. ožujka 2013.

| (28) | Grčka središnja banka 7. studenoga 2013. dovršila je izračun ukupnog manjka financijskih sredstava koji je iznosio 457 milijuna EUR (12). |
| --- | --- |

(28)

Grčka središnja banka 7. studenoga 2013. dovršila je izračun ukupnog manjka financijskih sredstava koji je iznosio 457 milijuna EUR (12).

| (29) | GFFS je 13. studenoga 2013. Banci isplatio preostali iznos manjka financijskih sredstava. |
| --- | --- |

(29)

GFFS je 13. studenoga 2013. Banci isplatio preostali iznos manjka financijskih sredstava.

| (30) | Grčka nadležna tijela obavijestila su Komisiju 25. lipnja 2014. da Banka ne namjerava zatražiti od GFFS-a da u Banku uloži iznos potreba za kapitalom koje su nastale prilikom preuzimanja imovine banke FB. |
| --- | --- |

(30)

Grčka nadležna tijela obavijestila su Komisiju 25. lipnja 2014. da Banka ne namjerava zatražiti od GFFS-a da u Banku uloži iznos potreba za kapitalom koje su nastale prilikom preuzimanja imovine banke FB.

1.2.2.   Postupak koji se odnosi na banku Probank S.A.

| (31) | Grčka središnja banka imenovala je povjerenika za banku Probank S.A. („banka Probank”) 10. svibnja 2013. |
| --- | --- |

(31)

Grčka središnja banka imenovala je povjerenika za banku Probank S.A. („banka Probank”) 10. svibnja 2013.

| (32) | U srpnju 2013. Grčka središnja banka odlučila je pokrenuti sanaciju banke Probank postupkom kupovine i pripajanja. |
| --- | --- |

(32)

U srpnju 2013. Grčka središnja banka odlučila je pokrenuti sanaciju banke Probank postupkom kupovine i pripajanja.

| (33) | Grčka središnja banka pozvala je 22. srpnja 2013. četiri najveće banke u Grčkoj da podnesu ponude za portfelj imovine i obveza banke Probank. U svojem pismu ponuditeljima Grčka središnja banka navela je da će GFFS, osim manjka financijskih sredstava, pokriti i potrebe za kapitalom ponuditelja koje su povezane s imovinom prenesenom s banke Probank. |
| --- | --- |

(33)

Grčka središnja banka pozvala je 22. srpnja 2013. četiri najveće banke u Grčkoj da podnesu ponude za portfelj imovine i obveza banke Probank. U svojem pismu ponuditeljima Grčka središnja banka navela je da će GFFS, osim manjka financijskih sredstava, pokriti i potrebe za kapitalom ponuditelja koje su povezane s imovinom prenesenom s banke Probank.

| (34) | Dana 24. srpnja 2013. jedna je banka podnijela nacrt ponude, a 25. srpnja Banka je podnijela svoju obvezujuću ponudu. |
| --- | --- |

(34)

Dana 24. srpnja 2013. jedna je banka podnijela nacrt ponude, a 25. srpnja Banka je podnijela svoju obvezujuću ponudu.

| (35) | Grčka središnja banka pokrenula je sanaciju banke Probank i prijenos odabrane imovine i obveza na Banku 26. srpnja 2013. |
| --- | --- |

(35)

Grčka središnja banka pokrenula je sanaciju banke Probank i prijenos odabrane imovine i obveza na Banku 26. srpnja 2013.

| (36) | Grčka nadležna tijela obavijestila su Komisiju 29. srpnja 2013. o financiranju manjka financijskih sredstava u ukupnom iznosu od 238 milijuna EUR, kako ih je Grčka središnja banka procijenila na temelju podataka na dan 31. ožujka 2013. Komisija je tu obavijest i kasnije informacije koje su dostavila grčka nadležna tijela evidentirala kao predmet SA.37156 (2014/NN). |
| --- | --- |

(36)

Grčka nadležna tijela obavijestila su Komisiju 29. srpnja 2013. o financiranju manjka financijskih sredstava u ukupnom iznosu od 238 milijuna EUR, kako ih je Grčka središnja banka procijenila na temelju podataka na dan 31. ožujka 2013. Komisija je tu obavijest i kasnije informacije koje su dostavila grčka nadležna tijela evidentirala kao predmet SA.37156 (2014/NN).

| (37) | GFFS je 9. kolovoza 2013. isplatio dvije trećine iznosa manjka financijskih sredstava kako je bilo prvotno procijenjeno. |
| --- | --- |

(37)

GFFS je 9. kolovoza 2013. isplatio dvije trećine iznosa manjka financijskih sredstava kako je bilo prvotno procijenjeno.

| (38) | Dana 30. prosinca 2013. Grčka središnja banka dovršila je izračun ukupnog manjka financijskih sredstava koji je iznosio 563 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(38)

Dana 30. prosinca 2013. Grčka središnja banka dovršila je izračun ukupnog manjka financijskih sredstava koji je iznosio 563 milijuna EUR.

| (39) | GFFS je 31. prosinca 2013. Banci isplatio preostali iznos manjka financijskih sredstava. |
| --- | --- |

(39)

GFFS je 31. prosinca 2013. Banci isplatio preostali iznos manjka financijskih sredstava.

| (40) | Istog tog dana Grčka središnja banka dostavila je Komisiji dodatne informacije o završetku financiranja manjka financijskih sredstava. |
| --- | --- |

(40)

Istog tog dana Grčka središnja banka dostavila je Komisiji dodatne informacije o završetku financiranja manjka financijskih sredstava.

| (41) | Grčka nadležna tijela obavijestila su Komisiju 25. lipnja 2014. da Banka ne namjerava zatražiti od GFFS-a da u Banku uloži iznos potreba za kapitalom koje su nastale prilikom preuzimanja imovine banke Probank. |
| --- | --- |

(41)

Grčka nadležna tijela obavijestila su Komisiju 25. lipnja 2014. da Banka ne namjerava zatražiti od GFFS-a da u Banku uloži iznos potreba za kapitalom koje su nastale prilikom preuzimanja imovine banke Probank.

2.   OPIS

2.1.   BANKA I NJEZINE POTEŠKOĆE

2.1.1.   Opće informacije o grčkome bankarskom sektoru

| (42) | Realni bruto domaći proizvod Grčke („BDP”) smanjio se za 20 % od 2008. do 2012., kako je prikazano u tablici 1. Posljedica toga za grčke banke bio je nagli porast stope neplaćanja kredita odobrenih grčkim kućanstvima i trgovačkim društvima (13). Ti su događaji negativno utjecali na rezultate imovine grčkih banaka i doveli do velikih gubitaka po kreditima.

  Tablica 1.


  Rast realnog BDP-a u Grčkoj, 2008. – 2013.












  Grčka | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rast realnog BDP-a, % | – 0,2 | – 3,1 | – 4,9 | – 7,1 | – 6,4 | – 3,9 |
| Izvor: Eurostat, dostupno na internetu na http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115 |

(42)

Realni bruto domaći proizvod Grčke („BDP”) smanjio se za 20 % od 2008. do 2012., kako je prikazano u tablici 1. Posljedica toga za grčke banke bio je nagli porast stope neplaćanja kredita odobrenih grčkim kućanstvima i trgovačkim društvima (13). Ti su događaji negativno utjecali na rezultate imovine grčkih banaka i doveli do velikih gubitaka po kreditima.

Tablica 1.

Rast realnog BDP-a u Grčkoj, 2008. – 2013.

Grčka

2008.

2009.

2010.

2011.

2012.

2013.

Rast realnog BDP-a, %

– 0,2

– 3,1

– 4,9

– 7,1

– 6,4

– 3,9

Izvor: Eurostat, dostupno na internetu na http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

| (43) | Osim toga, Grčka je u veljači 2012. provela razmjenu obveznica s privatnim sektorom poznatu pod nazivom uključivanje privatnog sektora („program UPS-a”). Grčke banke sudjelovale su u programu UPS-a tijekom kojeg je grčka vlada postojećim privatnim imateljima obveznica ponudila nove vrijednosne papire (uključujući nove grčke državne obveznice („GDO-ove”), vrijednosne papire povezane s BDP-om i potvrde o plaćanju povezane s UPS-om koje je izdao Europski fond za financijsku stabilnost („EFFS”) u zamjenu za postojeće grčke državne obveznice, uz nominalni popust od 53,5 % i duže rokove dospijeća (14). Grčka nadležna tijela objavila su rezultate te razmjene obveznica 9. ožujka 2012. (15) Razmjena je prouzročila značajne gubitke za imatelje obveznica (koje je Grčka središnja banka procijenila na prosječno 78 % nominalne vrijednosti starih GDO-ova za grčke banke) i potrebe za kapitalom koji su retroaktivno uknjiženi u financijske izvještaje grčkih banaka za 2011.

  Tablica 2.


  Ukupni gubici glavnih grčkih banaka koji proizlaze iz UPS-a (u milijunima EUR)














  Banke | Nominalni iznos GDO-ova (1) | Nominalni iznos kredita povezanih s državom (2) | Ukupni nominalni iznos
  (3)=(1)+(2) | Gubitak od GDO-ova koji proizlazi iz UPS-a (4) | Gubitak kredita povezanih s državom koji proizlazi iz UPS-a (5) | Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a
  (6)=(4)+(5) | Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a/osnovni kapital 1 (16)

  (prosinac 2011.) (%) | Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a/ukupna imovina
  (prosinac 2011.) (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 13 748 | 1 001 | 14 749 | 10 985 | 751 | 11 735 | 161,0 | 11,0 |
| Eurobank | 7 001 | 335 | 7 336 | 5 517 | 264 | 5 781 | 164,5 | 7,5 |
| Alpha | 3 898 | 2 145 | 6 043 | 3 087 | 1 699 | 4 786 | 105,7 | 8,1 |
| Piraeus | 7 063 | 280 | 7 343 | 5 686 | 225 | 5 911 | 226,0 | 12,0 |
| Probank | 415 | 0 | 415 | 295 | 0 | 295 | 105,1 | 8,7 |
| Banka FB | 70 | 0 | 70 | 49 | 0 | 49 | 33,8 | 3,1 |
| Izvor: Grčka središnja banka, Izvješće o dokapitalizaciji i restrukturiranju grčkog bankarskog sektora, prosinac 2012., str. 14. |

(43)

Osim toga, Grčka je u veljači 2012. provela razmjenu obveznica s privatnim sektorom poznatu pod nazivom uključivanje privatnog sektora („program UPS-a”). Grčke banke sudjelovale su u programu UPS-a tijekom kojeg je grčka vlada postojećim privatnim imateljima obveznica ponudila nove vrijednosne papire (uključujući nove grčke državne obveznice („GDO-ove”), vrijednosne papire povezane s BDP-om i potvrde o plaćanju povezane s UPS-om koje je izdao Europski fond za financijsku stabilnost („EFFS”) u zamjenu za postojeće grčke državne obveznice, uz nominalni popust od 53,5 % i duže rokove dospijeća (14). Grčka nadležna tijela objavila su rezultate te razmjene obveznica 9. ožujka 2012. (15) Razmjena je prouzročila značajne gubitke za imatelje obveznica (koje je Grčka središnja banka procijenila na prosječno 78 % nominalne vrijednosti starih GDO-ova za grčke banke) i potrebe za kapitalom koji su retroaktivno uknjiženi u financijske izvještaje grčkih banaka za 2011.

Tablica 2.

Ukupni gubici glavnih grčkih banaka koji proizlaze iz UPS-a (u milijunima EUR)

Banke

Nominalni iznos GDO-ova (1)

Nominalni iznos kredita povezanih s državom (2)

Ukupni nominalni iznos

(3)=(1)+(2)

Gubitak od GDO-ova koji proizlazi iz UPS-a (4)

Gubitak kredita povezanih s državom koji proizlazi iz UPS-a (5)

Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a

(6)=(4)+(5)

Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a/osnovni kapital 1 (16)

(prosinac 2011.) (%)

Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a/ukupna imovina

(prosinac 2011.) (%)

NBG

13 748

1 001

14 749

10 985

751

11 735

161,0

11,0

Eurobank

7 001

335

7 336

5 517

264

5 781

164,5

7,5

Alpha

3 898

2 145

6 043

3 087

1 699

4 786

105,7

8,1

Piraeus

7 063

280

7 343

5 686

225

5 911

226,0

12,0

Probank

415

0

415

295

0

295

105,1

8,7

Banka FB

70

0

70

49

0

49

33,8

3,1

Izvor: Grčka središnja banka, Izvješće o dokapitalizaciji i restrukturiranju grčkog bankarskog sektora, prosinac 2012., str. 14.

| (44) | Budući da su grčke banke bile suočene sa znatnim manjkom kapitala kao posljedicom programa UPS-a i recesije koja još traje, za dokapitalizaciju tih banaka sredstva su osigurana Memorandumom o gospodarskoj i financijskoj politici („MGFP”) drugog programa prilagodbi za Grčku između grčke vlade, Europske unije, Međunarodnog monetarnog fonda („MMF”) i Europske središnje banke („ESB”) od 11. ožujka 2012. Grčka nadležna tijela procijenila su ukupne potrebe banaka za dokapitalizacijom i troškove likvidacije koji će se financirati u okviru tog programa na 50 milijardi EUR (17). Taj je iznos izračunan na temelju ispitivanja otpornosti na stres koje je Grčka središnja banka provela za razdoblje od prosinca 2011. do prosinca 2014. („ispitivanje otpornosti na stres iz 2012.”) koje je provedeno na temelju prognoze gubitaka po kreditima koju je provelo društvo Blackrock (18). Sredstva za dokapitalizaciju grčkih banaka dostupna su preko GFFS-a. U tablici 3. sažet je izračun potreba za kapitalom za glavne grčke banke kako proizlazi iz ispitivanja otpornosti na stres iz 2012.

  Tablica 3.


  Ispitivanje otpornosti na stres iz 2012.: Potrebe za kapitalom glavnih grčkih banaka (u milijunima EUR)














  Banke | Referentni osnovni kapital 1
  (prosinac 2011.) (1) | Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a
  (prosinac 2011.) (2) | Rezerviranja povezana s UPS-om
  (lipanj 2011.) (3) | Bruto kumulativni gubitak
  Prognoze za kreditni rizik (4) | Pričuve za gubitke po kreditima
  (prosinac 2011.) (5) | Unutarnje stvaranje kapitala (6) | Ciljni osnovni kapital 1
  (prosinac 2014) (7) | Potrebe za kapitalom
  (8) = (7) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5) – (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 7 287 | – 11 735 | 1 646 | – 8 366 | 5 390 | 4 681 | 8 657 | 9 756 |
| Eurobank | 3 515 | – 5 781 | 830 | – 8 226 | 3 514 | 2 904 | 2 595 | 5 839 |
| Alpha | 4 526 | – 4 786 | 673 | -8 493 | 3 115 | 2 428 | 2 033 | 4 571 |
| Piraeus | 2 615 | – 5 911 | 1 005 | – 6 281 | 2 565 | 1 080 | 2 408 | 7 335 |
| Probank | 281 | – 295 | 59 | – 462 | 168 | 147 | 180 | 282 |
| Banka FB | 145 | – 49 | 0 | – 285 | 167 | – 29 | 116 | 168 |
| Izvor: Grčka središnja banka, Izvješće o dokapitalizaciji i restrukturiranju grčkoga bankarskog sektora, prosinac 2012., str. 8. |

(44)

Budući da su grčke banke bile suočene sa znatnim manjkom kapitala kao posljedicom programa UPS-a i recesije koja još traje, za dokapitalizaciju tih banaka sredstva su osigurana Memorandumom o gospodarskoj i financijskoj politici („MGFP”) drugog programa prilagodbi za Grčku između grčke vlade, Europske unije, Međunarodnog monetarnog fonda („MMF”) i Europske središnje banke („ESB”) od 11. ožujka 2012. Grčka nadležna tijela procijenila su ukupne potrebe banaka za dokapitalizacijom i troškove likvidacije koji će se financirati u okviru tog programa na 50 milijardi EUR (17). Taj je iznos izračunan na temelju ispitivanja otpornosti na stres koje je Grčka središnja banka provela za razdoblje od prosinca 2011. do prosinca 2014. („ispitivanje otpornosti na stres iz 2012.”) koje je provedeno na temelju prognoze gubitaka po kreditima koju je provelo društvo Blackrock (18). Sredstva za dokapitalizaciju grčkih banaka dostupna su preko GFFS-a. U tablici 3. sažet je izračun potreba za kapitalom za glavne grčke banke kako proizlazi iz ispitivanja otpornosti na stres iz 2012.

Tablica 3.

Ispitivanje otpornosti na stres iz 2012.: Potrebe za kapitalom glavnih grčkih banaka (u milijunima EUR)

Banke

Referentni osnovni kapital 1

(prosinac 2011.) (1)

Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a

(prosinac 2011.) (2)

Rezerviranja povezana s UPS-om

(lipanj 2011.) (3)

Bruto kumulativni gubitak

Prognoze za kreditni rizik (4)

Pričuve za gubitke po kreditima

(prosinac 2011.) (5)

Unutarnje stvaranje kapitala (6)

Ciljni osnovni kapital 1

(prosinac 2014) (7)

Potrebe za kapitalom

(8) = (7) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5) – (6)

NBG

7 287

– 11 735

1 646

– 8 366

5 390

4 681

8 657

9 756

Eurobank

3 515

– 5 781

830

– 8 226

3 514

2 904

2 595

5 839

Alpha

4 526

– 4 786

673

-8 493

3 115

2 428

2 033

4 571

Piraeus

2 615

– 5 911

1 005

– 6 281

2 565

1 080

2 408

7 335

Probank

281

– 295

59

– 462

168

147

180

282

Banka FB

145

– 49

0

– 285

167

– 29

116

168

Izvor: Grčka središnja banka, Izvješće o dokapitalizaciji i restrukturiranju grčkoga bankarskog sektora, prosinac 2012., str. 8.

| (45) | U skladu s MGFP-om, „banke koje podnose održive planove za prikupljanje kapitala dobit će priliku podnijeti zahtjev za javnu potporu i primiti je tako da se čuvaju poticaji privatnom sektoru za dokapitalizaciju i time na najmanju moguću mjeru smanjuje opterećenje za porezne obveznike” (19). Grčka središnja banka utvrdila je da su održive samo četiri najveće banke (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus i banka Alpha) (20). One su od GFFS-a primile prvu dokapitalizaciju u svibnju 2012. |
| --- | --- |

(45)

U skladu s MGFP-om, „banke koje podnose održive planove za prikupljanje kapitala dobit će priliku podnijeti zahtjev za javnu potporu i primiti je tako da se čuvaju poticaji privatnom sektoru za dokapitalizaciju i time na najmanju moguću mjeru smanjuje opterećenje za porezne obveznike” (19). Grčka središnja banka utvrdila je da su održive samo četiri najveće banke (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus i banka Alpha) (20). One su od GFFS-a primile prvu dokapitalizaciju u svibnju 2012.

| (46) | Domaći depoziti u bankama u Grčkoj smanjili su se za ukupno 37 % od kraja 2009. do lipnja 2012. zbog recesije i političke nesigurnosti. Te su banke morale plaćati veće kamate kako bi pokušale zadržati depozite. Troškovi depozita povećali su se, zbog čega se smanjila neto kamatna marža banaka. Budući da su grčke banke isključene iz financiranja na međubankovnom tržištu, postale su potpuno ovisne o financijskim sredstvima iz Eurosustava (21), od čega je velik dio bio u obliku likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država i koju je odobrila Grčka središnja banka. |
| --- | --- |

(46)

Domaći depoziti u bankama u Grčkoj smanjili su se za ukupno 37 % od kraja 2009. do lipnja 2012. zbog recesije i političke nesigurnosti. Te su banke morale plaćati veće kamate kako bi pokušale zadržati depozite. Troškovi depozita povećali su se, zbog čega se smanjila neto kamatna marža banaka. Budući da su grčke banke isključene iz financiranja na međubankovnom tržištu, postale su potpuno ovisne o financijskim sredstvima iz Eurosustava (21), od čega je velik dio bio u obliku likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država i koju je odobrila Grčka središnja banka.

| (47) | Grčka je 3. prosinca 2012. pokrenula program otkupa za nove GDO-ove dobivene u okviru programa UPS-a po cijenama koje su se kretale od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrijednosti (22). Grčke banke sudjelovale su u tom programu otkupa koji je pokazao dodatne gubitke u njihovim bilancama s obzirom na to da je većina računovodstvenog gubitka (tj. razlika između tržišne i nominalne vrijednosti) uknjižena za te nove GDO-ove tijekom programa UPS-a postala konačna i nepovratna (23). |
| --- | --- |

(47)

Grčka je 3. prosinca 2012. pokrenula program otkupa za nove GDO-ove dobivene u okviru programa UPS-a po cijenama koje su se kretale od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrijednosti (22). Grčke banke sudjelovale su u tom programu otkupa koji je pokazao dodatne gubitke u njihovim bilancama s obzirom na to da je većina računovodstvenog gubitka (tj. razlika između tržišne i nominalne vrijednosti) uknjižena za te nove GDO-ove tijekom programa UPS-a postala konačna i nepovratna (23).

| (48) | U prosincu 2012. četiri najveće grčke banke primile su od GFFS-a drugu dokapitalizaciju. |
| --- | --- |

(48)

U prosincu 2012. četiri najveće grčke banke primile su od GFFS-a drugu dokapitalizaciju.

| (49) | U proljeće 2013. dokapitalizacija za premošćivanje te četiri banke pretvorena je u trajnu dokapitalizaciju u redovnim dionicama, pri čemu je GFFS imao više od 80 % vlasničkih udjela u svakoj od te četiri banke. Za banke koje su uspjele privući unaprijed određeni iznos privatnog kapitala GFFS je primio dionice bez prava glasa, a privatnim ulagačima koji su, uz GFFS, unijeli novi novac dodijeljeni su varanti na dionice koje je preuzeo GFFS. |
| --- | --- |

(49)

U proljeće 2013. dokapitalizacija za premošćivanje te četiri banke pretvorena je u trajnu dokapitalizaciju u redovnim dionicama, pri čemu je GFFS imao više od 80 % vlasničkih udjela u svakoj od te četiri banke. Za banke koje su uspjele privući unaprijed određeni iznos privatnog kapitala GFFS je primio dionice bez prava glasa, a privatnim ulagačima koji su, uz GFFS, unijeli novi novac dodijeljeni su varanti na dionice koje je preuzeo GFFS.

| (50) | U srpnju 2013. Grčka središnja banka angažirala je savjetnika za provođenje dijagnostičke studije o kreditnim portfeljima svih grčkih banaka. Taj je savjetnik izradio projekcije gubitaka po kreditu („PGK”) za sve domaće kreditne portfelje grčkih banaka te za kredite s grčkim rizikom u inozemnim podružnicama i društvima kćerima za razdoblje od tri i pol godine i za razdoblje cijelog trajanja kredita. Analizom su dobivene prognoze gubitaka po kreditu na temelju dva makroekonomska scenarija, osnovnom i negativnom. Prognoze gubitaka po kreditu za inozemne kreditne portfelje Grčka središnja banka procijenila je na temelju nekih podataka dobivenih od savjetnika. |
| --- | --- |

(50)

U srpnju 2013. Grčka središnja banka angažirala je savjetnika za provođenje dijagnostičke studije o kreditnim portfeljima svih grčkih banaka. Taj je savjetnik izradio projekcije gubitaka po kreditu („PGK”) za sve domaće kreditne portfelje grčkih banaka te za kredite s grčkim rizikom u inozemnim podružnicama i društvima kćerima za razdoblje od tri i pol godine i za razdoblje cijelog trajanja kredita. Analizom su dobivene prognoze gubitaka po kreditu na temelju dva makroekonomska scenarija, osnovnom i negativnom. Prognoze gubitaka po kreditu za inozemne kreditne portfelje Grčka središnja banka procijenila je na temelju nekih podataka dobivenih od savjetnika.

| (51) | Na temelju savjetnikove procjene PGK-a Grčka središnja banka pokrenula je u jesen 2013. novo ispitivanje otpornosti na stres („ispitivanje otpornosti na stres iz 2013.”) kako bi procijenila stabilnost kapitalne pozicije grčkih banaka u osnovnom i u negativnom scenariju. Grčka središnja banka provela je procjenu potreba za kapitalom uz tehničku pomoć drugog savjetnika. |
| --- | --- |

(51)

Na temelju savjetnikove procjene PGK-a Grčka središnja banka pokrenula je u jesen 2013. novo ispitivanje otpornosti na stres („ispitivanje otpornosti na stres iz 2013.”) kako bi procijenila stabilnost kapitalne pozicije grčkih banaka u osnovnom i u negativnom scenariju. Grčka središnja banka provela je procjenu potreba za kapitalom uz tehničku pomoć drugog savjetnika.

| (52) | Ključni dijelovi procjene potreba za kapitalom u okviru ispitivanja otpornosti na stres iz 2013. bile su i. projekcije gubitaka po kreditu (24) za kreditne portfelje banaka na konsolidiranoj osnovi za grčki rizik i inozemni rizik, bez postojećih kreditnih pričuva; i ii. procijenjena operativna profitabilnost banaka za razdoblje od lipnja 2013. do prosinca 2016. na temelju konzervativne prilagodbe planova restrukturiranja koji su Grčkoj središnjoj banci dostavljeni tijekom četvrtog tromjesečja 2013. U tablici 4. sažet je izračun potreba za kapitalom za glavne grčke banke na konsolidiranoj osnovi u osnovnom scenariju za to ispitivanje otpornosti na stres iz 2013.

  Tablica 4.


  Ispitivanje otpornosti na stres iz 2013.: Potrebe za kapitalom grčkih banaka na konsolidiranoj osnovi u osnovnom scenariju (u milijunima EUR)













  Banke | Referentni osnovni kapital
  (lipanj 2013.) (1) | Pričuve za gubitke po kreditima
  (lipanj 2013.) (2) | PGK za grčki rizik (3) | PGK za inozemni rizik (25) (4) | Unutarnje stvaranje kapitala (5) | Stopa osnovnog kapitala u ispitivanju otpornosti na stres
  (prosinac 2016.) (6) | Potrebe za kapitalom
  (7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG (26) | 4 821 | 8 134 | – 8 745 | – 3 100 | 1 451 | 4 743 | 2 183 |
| Eurobank (27) | 2 228 | 7 000 | – 9 519 | – 1 628 | 2 106 | 3 133 | 2 945 |
| Alpha | 7 380 | 10 416 | – 14 720 | – 2 936 | 4 047 | 4 450 | 262 |
| Piraeus | 8 294 | 12 362 | – 16 132 | – 2 342 | 2 658 | 5 265 | 425 |
| Izvor: Grčka središnja banka, Ispitivanje otpornosti na stres grčkoga bankarskog sektora iz 2013., ožujak 2014., str. 42. |

(52)

Ključni dijelovi procjene potreba za kapitalom u okviru ispitivanja otpornosti na stres iz 2013. bile su i. projekcije gubitaka po kreditu (24) za kreditne portfelje banaka na konsolidiranoj osnovi za grčki rizik i inozemni rizik, bez postojećih kreditnih pričuva; i ii. procijenjena operativna profitabilnost banaka za razdoblje od lipnja 2013. do prosinca 2016. na temelju konzervativne prilagodbe planova restrukturiranja koji su Grčkoj središnjoj banci dostavljeni tijekom četvrtog tromjesečja 2013. U tablici 4. sažet je izračun potreba za kapitalom za glavne grčke banke na konsolidiranoj osnovi u osnovnom scenariju za to ispitivanje otpornosti na stres iz 2013.

Tablica 4.

Ispitivanje otpornosti na stres iz 2013.: Potrebe za kapitalom grčkih banaka na konsolidiranoj osnovi u osnovnom scenariju (u milijunima EUR)

Banke

Referentni osnovni kapital

(lipanj 2013.) (1)

Pričuve za gubitke po kreditima

(lipanj 2013.) (2)

PGK za grčki rizik (3)

PGK za inozemni rizik (25) (4)

Unutarnje stvaranje kapitala (5)

Stopa osnovnog kapitala u ispitivanju otpornosti na stres

(prosinac 2016.) (6)

Potrebe za kapitalom

(7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5)

NBG (26)

4 821

8 134

– 8 745

– 3 100

1 451

4 743

2 183

Eurobank (27)

2 228

7 000

– 9 519

– 1 628

2 106

3 133

2 945

Alpha

7 380

10 416

– 14 720

– 2 936

4 047

4 450

262

Piraeus

8 294

12 362

– 16 132

– 2 342

2 658

5 265

425

Izvor: Grčka središnja banka, Ispitivanje otpornosti na stres grčkoga bankarskog sektora iz 2013., ožujak 2014., str. 42.

| (53) | Grčka središnja banka objavila je 6. ožujka 2014. rezultate ispitivanja otpornosti na stres iz 2013. i zahtijevala od banaka da dostave svoje planove za prikupljanje kapitala do sredine travnja 2014. kako bi se obuhvatile potrebe za kapitalom na temelju osnovnog scenarija. |
| --- | --- |

(53)

Grčka središnja banka objavila je 6. ožujka 2014. rezultate ispitivanja otpornosti na stres iz 2013. i zahtijevala od banaka da dostave svoje planove za prikupljanje kapitala do sredine travnja 2014. kako bi se obuhvatile potrebe za kapitalom na temelju osnovnog scenarija.

| (54) | Četiri banke nastavile su s povećanjem kapitala u razdoblju od kraja ožujka 2013. do početka svibnja 2014. |
| --- | --- |

(54)

Četiri banke nastavile su s povećanjem kapitala u razdoblju od kraja ožujka 2013. do početka svibnja 2014.

2.1.2.   Korisnik

| (55) | Banka pruža univerzalne bankarske usluge uglavnom u Grčkoj, Turskoj i drugim zemljama u središnjoj, istočnoj i jugoistočnoj Europi (Cipar, Rumunjska, Bugarska, Srbija, Albanija i bivša jugoslavenska republika Makedonija). Nudi sve bankarske i financijske proizvode i usluge kućanstvima i poduzećima. Posluje sa stanovništvom, poslovnim i privatnim subjektima, pruža usluge upravljanja imovinom, osiguranja, riznice, usluge na tržištima kapitala te druge usluge. Sjedište Banke nalazi se u Grčkoj i njezine dionice kotiraju na Atenskoj burzi. Banka je 30. rujna 2012. imala ukupno 37 831 zaposlenika (28), od čega je jedna trećina bila zaposlena u Grčkoj, jedna trećina u Turskoj, dok je preostala trećina bila zaposlena u drugim zemljama, uglavnom u jugoistočnoj Europi. |
| --- | --- |

(55)

Banka pruža univerzalne bankarske usluge uglavnom u Grčkoj, Turskoj i drugim zemljama u središnjoj, istočnoj i jugoistočnoj Europi (Cipar, Rumunjska, Bugarska, Srbija, Albanija i bivša jugoslavenska republika Makedonija). Nudi sve bankarske i financijske proizvode i usluge kućanstvima i poduzećima. Posluje sa stanovništvom, poslovnim i privatnim subjektima, pruža usluge upravljanja imovinom, osiguranja, riznice, usluge na tržištima kapitala te druge usluge. Sjedište Banke nalazi se u Grčkoj i njezine dionice kotiraju na Atenskoj burzi. Banka je 30. rujna 2012. imala ukupno 37 831 zaposlenika (28), od čega je jedna trećina bila zaposlena u Grčkoj, jedna trećina u Turskoj, dok je preostala trećina bila zaposlena u drugim zemljama, uglavnom u jugoistočnoj Europi.

| (56) | Banka je sudjelovala u programu UPS-a te razmijenila GDO-ove i kredite povezane s državom u nominalnom iznosu od 14 749 milijuna EUR. Njezin ukupni trošak povezan s UPS-om iznosio je oko 11 735 milijuna EUR prije oporezivanja i u potpunosti je knjižen u njezinim poslovnim knjigama za 2011. (29). Tijekom programa otkupa iz prosinca 2012. Banka je prodala nove GDO-ove koje je dobila u okviru UPS-a po cijeni znatno nižoj od njihove nominalne vrijednosti. Tom su prodajom stvoreni gubici od novih GDO-ova. |
| --- | --- |

(56)

Banka je sudjelovala u programu UPS-a te razmijenila GDO-ove i kredite povezane s državom u nominalnom iznosu od 14 749 milijuna EUR. Njezin ukupni trošak povezan s UPS-om iznosio je oko 11 735 milijuna EUR prije oporezivanja i u potpunosti je knjižen u njezinim poslovnim knjigama za 2011. (29). Tijekom programa otkupa iz prosinca 2012. Banka je prodala nove GDO-ove koje je dobila u okviru UPS-a po cijeni znatno nižoj od njihove nominalne vrijednosti. Tom su prodajom stvoreni gubici od novih GDO-ova.

| (57) | Ključni podaci za Banku iz prosinca 2010., prosinca 2011., prosinca 2012. i prosinca 2013. (konsolidirani podaci po godišnjim financijskim izvještajima) prikazani su u tablici 5.

  Tablica 5.


  Ključni podaci o banci National Bank of Greece za 2010., 2011., 2012. i 2013.
   (30)










  Dobit i gubitak (u milijunima EUR) | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto prihodi od kamata | 4 148 | 3 843 | 3 365 | 3 157 |
| Ukupni operativni prihodi | 4 639 | 4 372 | 3 527 | 3 771 |
| Ukupni operativni troškovi | – 2 512 | – 2 541 | – 2 322 | – 2 547 |
| Prihodi prije rezerviranja | 2 127 | 1 833 | 1 205 | 1 224 |
| Gubici od umanjenja vrijednosti za pokrivanje kreditnog rizika | – 1 450 | – 3 439 | – 2 966 | – 1 373 |
| Gubici od umanjenja vrijednosti po osnovi GDO-ova i kredita prihvatljivih za UPS | 0 | – 11 783 | – 187 | 0 |
| Neto dobit/gubitak | 440 | – 12 325 | – 2 131 | 807 |
| Odabrani podaci o obujmu (u milijunima EUR) | 31. prosinac 2010. | 31. prosinac 2011. | 31. prosinac 2012. | 31. prosinac 2013. |
| Ukupni neto krediti i predujmovi klijentima | 77 262 | 71 496 | 69 135 | 67 250 |
| Depoziti | 68 039 | 59 544 | 58 722 | 62 876 |
| Ukupna imovina | 120 745 | 106 870 | 104 798 | 110 930 |
| Ukupni vlasnički kapital (31) | 10 905 | – 253 | – 2 042 | 7 874 |

(57)

Ključni podaci za Banku iz prosinca 2010., prosinca 2011., prosinca 2012. i prosinca 2013. (konsolidirani podaci po godišnjim financijskim izvještajima) prikazani su u tablici 5.

Tablica 5.

Ključni podaci o banci National Bank of Greece za 2010., 2011., 2012. i 2013.
   (30)

Dobit i gubitak (u milijunima EUR)

2010.

2011.

2012.

2013.

Neto prihodi od kamata

4 148

3 843

3 365

3 157

Ukupni operativni prihodi

4 639

4 372

3 527

3 771

Ukupni operativni troškovi

– 2 512

– 2 541

– 2 322

– 2 547

Prihodi prije rezerviranja

2 127

1 833

1 205

1 224

Gubici od umanjenja vrijednosti za pokrivanje kreditnog rizika

– 1 450

– 3 439

– 2 966

– 1 373

Gubici od umanjenja vrijednosti po osnovi GDO-ova i kredita prihvatljivih za UPS

0

– 11 783

– 187

0

Neto dobit/gubitak

440

– 12 325

– 2 131

807

Odabrani podaci o obujmu (u milijunima EUR)

31. prosinac 2010.

31. prosinac 2011.

31. prosinac 2012.

31. prosinac 2013.

Ukupni neto krediti i predujmovi klijentima

77 262

71 496

69 135

67 250

Depoziti

68 039

59 544

58 722

62 876

Ukupna imovina

120 745

106 870

104 798

110 930

Ukupni vlasnički kapital (31)

10 905

– 253

– 2 042

7 874

| (58) | U tablici 5. prikazano je da je, osim golemih gubitaka uknjiženih 2011. zbog programa UPS-a (11 735 milijuna EUR (32)), Banka pretrpjela pad prihoda (prouzročen, među ostalim, većim troškom depozita) i sve veće gubitke od umanjenja vrijednosti u svojim kreditnim portfeljima u Grčkoj i u inozemstvu. U pogledu likvidnosti Banka je pretrpjela štetu uslijed odljeva depozita, ali je njezin neto omjer kredita i depozita ostao relativno nizak u usporedbi s drugim grčkim bankama (118 % 31. prosinca 2012. (33)). |
| --- | --- |

(58)

U tablici 5. prikazano je da je, osim golemih gubitaka uknjiženih 2011. zbog programa UPS-a (11 735 milijuna EUR (32)), Banka pretrpjela pad prihoda (prouzročen, među ostalim, većim troškom depozita) i sve veće gubitke od umanjenja vrijednosti u svojim kreditnim portfeljima u Grčkoj i u inozemstvu. U pogledu likvidnosti Banka je pretrpjela štetu uslijed odljeva depozita, ali je njezin neto omjer kredita i depozita ostao relativno nizak u usporedbi s drugim grčkim bankama (118 % 31. prosinca 2012. (33)).

| (59) | Nakon ispitivanja otpornosti na stres iz 2013., prema kojem su potrebe Banke za kapitalom procijenjene na 2 183 milijuna EUR u osnovnom scenariju, Banka je nastojala prikupiti 2,5 milijarde EUR kapitala na tržištu. |
| --- | --- |

(59)

Nakon ispitivanja otpornosti na stres iz 2013., prema kojem su potrebe Banke za kapitalom procijenjene na 2 183 milijuna EUR u osnovnom scenariju, Banka je nastojala prikupiti 2,5 milijarde EUR kapitala na tržištu.

| (60) | Banka je 6. svibnja 2014. najavila početak prikupljanja ponuda (book-building) (34) u iznosu od 2,5 milijardi EUR (35). |
| --- | --- |

(60)

Banka je 6. svibnja 2014. najavila početak prikupljanja ponuda (book-building) (34) u iznosu od 2,5 milijardi EUR (35).

| (61) | Banka je 9. svibnja 2014. objavila izdavanje i plasman 1 136,4 milijuna novih redovnih dionica po cijeni od 2,20 EUR po dionici, za ukupni bruto primitak od 2,5 milijarde EUR (36). Povećanje temeljnog kapitala provedeno je otkazivanjem prava prvokupa za postojeće dioničare kao što je dogovoreno na općem sastanku dioničara održanom 10. svibnja 2014. u Ateni (37). GFFS je odobrio povećanje temeljnog kapitala na temelju dvije procjene koje su obavili neovisni stručnjaci u skladu sa zakonom 3864 (38). |
| --- | --- |

(61)

Banka je 9. svibnja 2014. objavila izdavanje i plasman 1 136,4 milijuna novih redovnih dionica po cijeni od 2,20 EUR po dionici, za ukupni bruto primitak od 2,5 milijarde EUR (36). Povećanje temeljnog kapitala provedeno je otkazivanjem prava prvokupa za postojeće dioničare kao što je dogovoreno na općem sastanku dioničara održanom 10. svibnja 2014. u Ateni (37). GFFS je odobrio povećanje temeljnog kapitala na temelju dvije procjene koje su obavili neovisni stručnjaci u skladu sa zakonom 3864 (38).

2.2.   BANKARSKO POSLOVANJE U GRČKOJ KOJE JE PREUZELA BANKA

2.2.1.   Preuzimanje odabranih obveza triju zadružnih banaka

| (62) | Grčka središnja banka 18. ožujka 2012. ustanovila je da tri zadružne banke ne ispunjavaju zahtjeve u pogledu adekvatnosti kapitala te je zaključila da neće moći povećati svoj kapital. Grčka središnja banka stoga im je odlučila oduzeti dozvole i staviti ih u postupak likvidacije. |
| --- | --- |

(62)

Grčka središnja banka 18. ožujka 2012. ustanovila je da tri zadružne banke ne ispunjavaju zahtjeve u pogledu adekvatnosti kapitala te je zaključila da neće moći povećati svoj kapital. Grčka središnja banka stoga im je odlučila oduzeti dozvole i staviti ih u postupak likvidacije.

| (63) | Grčka središnja banka smatrala je da je poduzimanje mjera u pogledu sanacije banaka, a osobito prodaje depozita u kontekstu okvira za sanaciju banaka (članak 63.(D) zakona 3601/2007) i financiranje relevantnog manjka financijskih sredstava ključno za održavanje razine povjerenja deponenata postignute nakon uspješnog završetka programa UPS-a i drugog programa prilagodbi te da je unatoč nastanku povoljnije klime na tržištu ta klima još uvijek nesigurna. Grčka središnja banka procijenila je da je 19. ožujka 2012. ukupni iznos depozita klijenata (na temelju nerevidiranih podataka na dan 30. rujna 2013.) u te tri zadružne banke bio otprilike 325 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(63)

Grčka središnja banka smatrala je da je poduzimanje mjera u pogledu sanacije banaka, a osobito prodaje depozita u kontekstu okvira za sanaciju banaka (članak 63.(D) zakona 3601/2007) i financiranje relevantnog manjka financijskih sredstava ključno za održavanje razine povjerenja deponenata postignute nakon uspješnog završetka programa UPS-a i drugog programa prilagodbi te da je unatoč nastanku povoljnije klime na tržištu ta klima još uvijek nesigurna. Grčka središnja banka procijenila je da je 19. ožujka 2012. ukupni iznos depozita klijenata (na temelju nerevidiranih podataka na dan 30. rujna 2013.) u te tri zadružne banke bio otprilike 325 milijuna EUR.

| (64) | Grčka središnja banka nastavila je postupak kupovine i pripajanja prema kojemu bi svi depoziti, uključujući međubankarske depozite, te potraživanja i obveze prema Grčkom jamstvenom fondu za depozite i ulaganja („GJFDU”), ali ne i krediti, bili preneseni na preuzimatelja. Grčka središnja banka pozvala je 20. ožujka 2012. pet najvećih grčkih kreditnih institucija u tom trenutku da dostave svoje ponude. Banka i tri druge banke dostavile su obvezujuće ponude. Ponuda Banke bila je najbolja ponuda u smislu novčanog uloga i vremena potrebnog za zaključivanje prijenosa. Banka je ponudila uplatiti novčani ulog jednak [...] (39) % vrijednosti prenesenih depozita i procijenila je da bi prijenos mogao biti izvršen u roku od jednog radnog dana. |
| --- | --- |

(64)

Grčka središnja banka nastavila je postupak kupovine i pripajanja prema kojemu bi svi depoziti, uključujući međubankarske depozite, te potraživanja i obveze prema Grčkom jamstvenom fondu za depozite i ulaganja („GJFDU”), ali ne i krediti, bili preneseni na preuzimatelja. Grčka središnja banka pozvala je 20. ožujka 2012. pet najvećih grčkih kreditnih institucija u tom trenutku da dostave svoje ponude. Banka i tri druge banke dostavile su obvezujuće ponude. Ponuda Banke bila je najbolja ponuda u smislu novčanog uloga i vremena potrebnog za zaključivanje prijenosa. Banka je ponudila uplatiti novčani ulog jednak [...] (39) % vrijednosti prenesenih depozita i procijenila je da bi prijenos mogao biti izvršen u roku od jednog radnog dana.

2.2.1.1.   Banka Cooperative Bank of Lesvos-Limnos („banka Lesvos-Limnos”)

| (65) | Grčka središnja banka odlučila je 23. ožujka 2012. da se depoziti te potraživanja i obveze banke Lesvos-Limnos prema GJFDU-u prenesu na Banku (40). Prema navodima Grčke središnje banke (41), fer vrijednost prenesenih obveza iznosila je [...] milijuna EUR, a imovina nije prenesena. Izračunan je novčani ulog (42) od [...] milijuna EUR, odnosno, [...] % prenesenih depozita. Manjak financijskih sredstava pokrio je GFFS u skladu s člankom 63D stavkom 13. Zakona 3601/2007. GFFS je 10. travnja 2012. isplatio dvije trećine ukupnog manjka financijskih sredstava u obveznicama EFFS-a te se obvezao da će preostali iznos biti plaćen nakon konačnog utvrđivanja manjka financijskih sredstava. Grčka središnja banka utvrdila je 22. lipnja 2012. da konačni manjak financijskih sredstava banke Lesvos-Limnos iznosi 56,6 milijuna EUR. GFFS je 20. srpnja 2012. pokrio neisplaćeni dio manjka financijskih sredstava. |
| --- | --- |

(65)

Grčka središnja banka odlučila je 23. ožujka 2012. da se depoziti te potraživanja i obveze banke Lesvos-Limnos prema GJFDU-u prenesu na Banku (40). Prema navodima Grčke središnje banke (41), fer vrijednost prenesenih obveza iznosila je [...] milijuna EUR, a imovina nije prenesena. Izračunan je novčani ulog (42) od [...] milijuna EUR, odnosno, [...] % prenesenih depozita. Manjak financijskih sredstava pokrio je GFFS u skladu s člankom 63D stavkom 13. Zakona 3601/2007. GFFS je 10. travnja 2012. isplatio dvije trećine ukupnog manjka financijskih sredstava u obveznicama EFFS-a te se obvezao da će preostali iznos biti plaćen nakon konačnog utvrđivanja manjka financijskih sredstava. Grčka središnja banka utvrdila je 22. lipnja 2012. da konačni manjak financijskih sredstava banke Lesvos-Limnos iznosi 56,6 milijuna EUR. GFFS je 20. srpnja 2012. pokrio neisplaćeni dio manjka financijskih sredstava.

| (66) | U trenutku svoje sanacije banka Lesvos-Limnos imala je 37 zaposlenika i 3 podružnice. Banka nije preuzela podružnice banke Lesvos-Limnos, a njezini su zaposlenici otpušteni. |
| --- | --- |

(66)

U trenutku svoje sanacije banka Lesvos-Limnos imala je 37 zaposlenika i 3 podružnice. Banka nije preuzela podružnice banke Lesvos-Limnos, a njezini su zaposlenici otpušteni.

2.2.1.2.   Banka Cooperative Bank of Achaia („banka Achaia”)

| (67) | Grčka središnja banka odlučila je 23. ožujka 2012. da se depoziti te potraživanja i obveze banke Achaia prema GJFDU-u prenesu na Banku (43). Prema navodima Grčke središnje banke (44), fer vrijednost prenesenih obveza iznosila je [...] milijuna EUR, a imovina nije prenesena. Izračunan je novčani ulog (45) od [...] milijuna EUR, odnosno, [...] % kapitala prenesenih depozita. Manjak financijskih sredstava pokrio je GFFS u skladu s člankom 63D stavkom 13. Zakona 3601/2007. GFFS je 10. travnja 2012. isplatio dvije trećine ukupnog manjka financijskih sredstava u obveznicama EFFS-a te se obvezao da će preostali iznos biti plaćen nakon konačnog utvrđivanja manjka financijskih sredstava. Grčka središnja banka utvrdila je 22. lipnja 2012. da konačni manjak financijskih sredstava banke Achaia iznosi 212,9 milijuna EUR. GFFS je 20. srpnja 2012. pokrio neisplaćeni dio manjka financijskih sredstava. |
| --- | --- |

(67)

Grčka središnja banka odlučila je 23. ožujka 2012. da se depoziti te potraživanja i obveze banke Achaia prema GJFDU-u prenesu na Banku (43). Prema navodima Grčke središnje banke (44), fer vrijednost prenesenih obveza iznosila je [...] milijuna EUR, a imovina nije prenesena. Izračunan je novčani ulog (45) od [...] milijuna EUR, odnosno, [...] % kapitala prenesenih depozita. Manjak financijskih sredstava pokrio je GFFS u skladu s člankom 63D stavkom 13. Zakona 3601/2007. GFFS je 10. travnja 2012. isplatio dvije trećine ukupnog manjka financijskih sredstava u obveznicama EFFS-a te se obvezao da će preostali iznos biti plaćen nakon konačnog utvrđivanja manjka financijskih sredstava. Grčka središnja banka utvrdila je 22. lipnja 2012. da konačni manjak financijskih sredstava banke Achaia iznosi 212,9 milijuna EUR. GFFS je 20. srpnja 2012. pokrio neisplaćeni dio manjka financijskih sredstava.

| (68) | U trenutku svoje sanacije banka Achaia imala je 103 zaposlenika i 13 podružnica. Banka nije preuzela podružnice banke Achaia, a njezini su zaposlenici otpušteni. |
| --- | --- |

(68)

U trenutku svoje sanacije banka Achaia imala je 103 zaposlenika i 13 podružnica. Banka nije preuzela podružnice banke Achaia, a njezini su zaposlenici otpušteni.

2.2.1.3.   Banka Cooperative Bank of Lamia („banka Lamia”)

| (69) | Grčka središnja banka odlučila je 23. ožujka 2012. da se depoziti te potraživanja i obveze banke Lamia prema GJFDU-u prenesu na Banku (46). Prema navodima Grčke središnje banke, fer vrijednost prenesenih obveza iznosila je [...] milijuna EUR, a imovina nije prenesena. Izračunan je novčani ulog (47) od [...] milijuna EUR, odnosno, [...] % kapitala prenesenih depozita. Manjak financijskih sredstava pokrio je GFFS u skladu s člankom 63.D stavkom 13. Zakona 3601/2007. GFFS je 10. travnja 2012. isplatio dvije trećine ukupnog manjka financijskih sredstava u obveznicama EFFS-a te se obvezao da će preostali iznos biti plaćen nakon konačnog utvrđivanja manjka financijskih sredstava. Grčka središnja banka utvrdila je 22. lipnja 2012. da konačni manjak financijskih sredstava banke Lamia iznosi 56,3 milijuna EUR. GFFS je pokrio neisplaćeni dio manjka financijskih sredstava 20. srpnja 2012. |
| --- | --- |

(69)

Grčka središnja banka odlučila je 23. ožujka 2012. da se depoziti te potraživanja i obveze banke Lamia prema GJFDU-u prenesu na Banku (46). Prema navodima Grčke središnje banke, fer vrijednost prenesenih obveza iznosila je [...] milijuna EUR, a imovina nije prenesena. Izračunan je novčani ulog (47) od [...] milijuna EUR, odnosno, [...] % kapitala prenesenih depozita. Manjak financijskih sredstava pokrio je GFFS u skladu s člankom 63.D stavkom 13. Zakona 3601/2007. GFFS je 10. travnja 2012. isplatio dvije trećine ukupnog manjka financijskih sredstava u obveznicama EFFS-a te se obvezao da će preostali iznos biti plaćen nakon konačnog utvrđivanja manjka financijskih sredstava. Grčka središnja banka utvrdila je 22. lipnja 2012. da konačni manjak financijskih sredstava banke Lamia iznosi 56,3 milijuna EUR. GFFS je pokrio neisplaćeni dio manjka financijskih sredstava 20. srpnja 2012.

| (70) | U trenutku svoje sanacije banka Lamia imala je 47 zaposlenika i 5 podružnica. Banka nije preuzela podružnice banke Lamia, a njezini su zaposlenici otpušteni. |
| --- | --- |

(70)

U trenutku svoje sanacije banka Lamia imala je 47 zaposlenika i 5 podružnica. Banka nije preuzela podružnice banke Lamia, a njezini su zaposlenici otpušteni.

| (71) | Iznosi manjaka financijskih sredstava triju zadružnih banaka navedeni su u tablici 6.

  Tablica 6.


  Konačni manjkovi financijskih sredstava tri zadružne banke | Konačni manjak financijskih sredstava
  (u milijunima EUR) |
| --- | --- | --- |
| Banka Lesvos-Limnos | 56,6 |
| Banka Achaia | 212,9 |
| Banka Lamia | 56,3 |
| Ukupno | 325,8 |
| Izvori: Odluke 3/1, 3/2, 3/3 od 22. lipnja 2012. Odbora Grčke središnje banke za mjere sanacije. |

(71)

Iznosi manjaka financijskih sredstava triju zadružnih banaka navedeni su u tablici 6.

Tablica 6.

Konačni manjkovi financijskih sredstava tri zadružne banke

Konačni manjak financijskih sredstava

(u milijunima EUR)

Banka Lesvos-Limnos

56,6

Banka Achaia

212,9

Banka Lamia

56,3

Ukupno

325,8

Izvori: Odluke 3/1, 3/2, 3/3 od 22. lipnja 2012. Odbora Grčke središnje banke za mjere sanacije.

2.2.2.   Preuzimanje odabrane imovine i obveza banke First Business Bank

| (72) | Banka FB bila je u vrijeme svoje sanacije manja banka s ukupnom bilancom od 1,4 milijarda EUR, a imala je tržišni udio u kreditima i depozitima manji od 1 %. Banka FB imala je 31. prosinca 2012. 19 podružnica diljem Grčke i 260 zaposlenika. |
| --- | --- |

(72)

Banka FB bila je u vrijeme svoje sanacije manja banka s ukupnom bilancom od 1,4 milijarda EUR, a imala je tržišni udio u kreditima i depozitima manji od 1 %. Banka FB imala je 31. prosinca 2012. 19 podružnica diljem Grčke i 260 zaposlenika.

| (73) | U okviru programa potpore grčkim bankama banka FB primila je i. dokapitalizaciju u iznosu od 50 milijuna EUR od grčke države u srpnju 2009., ii. grčke državne vrijednosne papire u iznosu od 60 milijuna EUR u svibnju 2012. (48) i iii. državno jamstvo za izdane obveznice u nominalnom iznosu od 50 milijuna EUR u ožujku 2011. |
| --- | --- |

(73)

U okviru programa potpore grčkim bankama banka FB primila je i. dokapitalizaciju u iznosu od 50 milijuna EUR od grčke države u srpnju 2009., ii. grčke državne vrijednosne papire u iznosu od 60 milijuna EUR u svibnju 2012. (48) i iii. državno jamstvo za izdane obveznice u nominalnom iznosu od 50 milijuna EUR u ožujku 2011.

| (74) | Banka FB sudjelovala je u programu UPS-a te razmijenila GDO-ove u nominalnom iznosu od 70 milijuna EUR. Kako je prikazano u tablici 2. njezin ukupni trošak povezan s UPS-om iznosio je oko 49 milijuna EUR prije oporezivanja. Kako je prikazano u tablici 3. u ispitivanju otpornosti na stres iz 2012. procijenjeno je da potrebe banke FB za kapitalom iznose 168 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(74)

Banka FB sudjelovala je u programu UPS-a te razmijenila GDO-ove u nominalnom iznosu od 70 milijuna EUR. Kako je prikazano u tablici 2. njezin ukupni trošak povezan s UPS-om iznosio je oko 49 milijuna EUR prije oporezivanja. Kako je prikazano u tablici 3. u ispitivanju otpornosti na stres iz 2012. procijenjeno je da potrebe banke FB za kapitalom iznose 168 milijuna EUR.

Preuzimanje banke First Business Bank

| (75) | Grčka središnja banka 8. studenoga 2012. zatražila je od banke FB da do 30. travnja 2013. dovrši povećanje kapitala kako bi ponovno uspostavila stopu osnovnog kapitala. |
| --- | --- |

(75)

Grčka središnja banka 8. studenoga 2012. zatražila je od banke FB da do 30. travnja 2013. dovrši povećanje kapitala kako bi ponovno uspostavila stopu osnovnog kapitala.

| (76) | S obzirom na to da banka FB do 30. travnja 2013. nije uspjela prikupiti potrebni kapital, Grčka središnja banka odlučila je pokrenuti postupak oduzimanja dozvole banci FB i staviti je u postupak likvidacije. |
| --- | --- |

(76)

S obzirom na to da banka FB do 30. travnja 2013. nije uspjela prikupiti potrebni kapital, Grčka središnja banka odlučila je pokrenuti postupak oduzimanja dozvole banci FB i staviti je u postupak likvidacije.

| (77) | Grčka središnja banka smatrala je da je poduzimanje mjera sanacije postupkom kupovine i pripajanja, osobito financiranje relevantnog manjka financijskih sredstava i povezanog pokrivanja potreba za kapitalom u pogledu prenesene imovine, iznimno važno kako bi se održalo povjerenje deponenata u grčki bankarski sustav i tako očuvala financijska stabilnost. Grčka središnja banka procijenila je da je 31. prosinca 2012. ukupni iznos depozita klijenata u banci FB bio otprilike 1 278 milijuna EUR, od čega je GJFDU jamčio samo za 830 milijuna EUR. Prema tome, da je banka FB stavljena u postupak likvidacije bez primjene mjera sanacije, oko 448 milijuna EUR depozita ne bi bilo pokriveno. |
| --- | --- |

(77)

Grčka središnja banka smatrala je da je poduzimanje mjera sanacije postupkom kupovine i pripajanja, osobito financiranje relevantnog manjka financijskih sredstava i povezanog pokrivanja potreba za kapitalom u pogledu prenesene imovine, iznimno važno kako bi se održalo povjerenje deponenata u grčki bankarski sustav i tako očuvala financijska stabilnost. Grčka središnja banka procijenila je da je 31. prosinca 2012. ukupni iznos depozita klijenata u banci FB bio otprilike 1 278 milijuna EUR, od čega je GJFDU jamčio samo za 830 milijuna EUR. Prema tome, da je banka FB stavljena u postupak likvidacije bez primjene mjera sanacije, oko 448 milijuna EUR depozita ne bi bilo pokriveno.

| (78) | Iz razloga financijske stabilnosti Grčka središnja banka pokrenula je prodaju odabrane imovine i obveza banke FB, uključujući depozite. Međutim, preuzimanje imovine banke FB moglo je za preuzimatelja stvoriti dodatne potrebe za kapitalom pa stoga nijedna banka ne bi prihvatila preuzeti odabranu imovinu i obveze. U svojem dopisu GFFS-u od 8. svibnja 2013. Grčka središnja banka navela je da smatra da je prikladno da GFFS pokrije te potrebe za kapitalom kao dio troškova sanacije. U svojoj konačnoj obvezujućoj ponudi od 10. svibnja 2013. Banka je zatražila da potrebe za kapitalom koje nastanu uslijed prenošenja imovine banke FB pokrije GFFS. Grčka središnja banka procijenila je da te potrebe za kapitalom u trenutku sanacije iznose oko 100 milijuna EUR (49). |
| --- | --- |

(78)

Iz razloga financijske stabilnosti Grčka središnja banka pokrenula je prodaju odabrane imovine i obveza banke FB, uključujući depozite. Međutim, preuzimanje imovine banke FB moglo je za preuzimatelja stvoriti dodatne potrebe za kapitalom pa stoga nijedna banka ne bi prihvatila preuzeti odabranu imovinu i obveze. U svojem dopisu GFFS-u od 8. svibnja 2013. Grčka središnja banka navela je da smatra da je prikladno da GFFS pokrije te potrebe za kapitalom kao dio troškova sanacije. U svojoj konačnoj obvezujućoj ponudi od 10. svibnja 2013. Banka je zatražila da potrebe za kapitalom koje nastanu uslijed prenošenja imovine banke FB pokrije GFFS. Grčka središnja banka procijenila je da te potrebe za kapitalom u trenutku sanacije iznose oko 100 milijuna EUR (49).

| (79) | Banka i jedna druga banka 8. svibnja 2013. predale su neobvezujuće ponude. Ponude obje banke temeljile su se na pretpostavci da će GFFS pokriti manjak financijskih sredstava i potrebe za kapitalom povezane s prenesenom imovinom. Banka je 10. svibnja 2013. predala svoju konačnu ponudu. Grčka središnja banka odlučila je imovinu i obveze banke FB prenijeti na Banku čijoj je ponudi dala prednost. |
| --- | --- |

(79)

Banka i jedna druga banka 8. svibnja 2013. predale su neobvezujuće ponude. Ponude obje banke temeljile su se na pretpostavci da će GFFS pokriti manjak financijskih sredstava i potrebe za kapitalom povezane s prenesenom imovinom. Banka je 10. svibnja 2013. predala svoju konačnu ponudu. Grčka središnja banka odlučila je imovinu i obveze banke FB prenijeti na Banku čijoj je ponudi dala prednost.

| (80) | Krediti klijentima (osim onih koji se trajno ne naplaćuju) i većina salda gotovine, kao i nematerijalna imovina te goodwill, prava vlasništva, ugovori o najmu ili kupovini nekretnina, međubankarske obveze i depoziti klijenata preneseni su na Banku. |
| --- | --- |

(80)

Krediti klijentima (osim onih koji se trajno ne naplaćuju) i većina salda gotovine, kao i nematerijalna imovina te goodwill, prava vlasništva, ugovori o najmu ili kupovini nekretnina, međubankarske obveze i depoziti klijenata preneseni su na Banku.

| (81) | Prema prvotnim procjenama Grčke središnje banke u trenutku sanacije (50), vrijednost obveza prenesenih s banke FB na Banku procijenjena je na 1 402 milijuna EUR dok je vrijednost prenesene imovine procijenjena na 878 milijuna EUR, a razlika od 524 milijuna EUR bila je manjak financijskih sredstava. U skladu s člankom 63D stavkom 13. Zakona 3601/2007 manjak financijskih sredstava pokrio je GFFS koji je 28. lipnja 2013. isplatio dvije trećine procijenjenog manjka financijskih sredstava, odnosno 349,6 milijuna EUR. Nakon što je Grčka središnja banka 7. studenoga 2013. dovršila izračun manjka financijskih sredstava koji je iznosio (51) 457 milijuna EUR, GFFS je 13. studenoga 2013. (52) Banci isplatio razliku od 107,4 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(81)

Prema prvotnim procjenama Grčke središnje banke u trenutku sanacije (50), vrijednost obveza prenesenih s banke FB na Banku procijenjena je na 1 402 milijuna EUR dok je vrijednost prenesene imovine procijenjena na 878 milijuna EUR, a razlika od 524 milijuna EUR bila je manjak financijskih sredstava. U skladu s člankom 63D stavkom 13. Zakona 3601/2007 manjak financijskih sredstava pokrio je GFFS koji je 28. lipnja 2013. isplatio dvije trećine procijenjenog manjka financijskih sredstava, odnosno 349,6 milijuna EUR. Nakon što je Grčka središnja banka 7. studenoga 2013. dovršila izračun manjka financijskih sredstava koji je iznosio (51) 457 milijuna EUR, GFFS je 13. studenoga 2013. (52) Banci isplatio razliku od 107,4 milijuna EUR.

2.2.3.   Preuzimanje odabrane imovine i obveza banke Probank

| (82) | Banka Probank imala je 31. ožujka 2013. mrežu od 112 podružnica i 1 087 (53) zaposlenika. |
| --- | --- |

(82)

Banka Probank imala je 31. ožujka 2013. mrežu od 112 podružnica i 1 087 (53) zaposlenika.

| (83) | Bilanca banke Probank 30. lipnja 2013. iznosila je 3,2 milijarde EUR (54). Banka Probank imala je 31. ožujka 2013. tržišni udio od 1,1 % u kreditima i tržišni udio od 1,7 % u depozitima. |
| --- | --- |

(83)

Bilanca banke Probank 30. lipnja 2013. iznosila je 3,2 milijarde EUR (54). Banka Probank imala je 31. ožujka 2013. tržišni udio od 1,1 % u kreditima i tržišni udio od 1,7 % u depozitima.

| (84) | Banka Probank sudjelovala je u programu UPS-a te razmijenila GDO-ove u nominalnom iznosu od 415 milijuna EUR. Kako je prikazano u tablici 2. njezin ukupni trošak povezan s UPS-om iznosio je oko 295 milijuna EUR prije oporezivanja. Kako je prikazano u tablici 3. u ispitivanju otpornosti na stres iz 2012. procijenjeno je da potrebe banke Probank za kapitalom iznose 282 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(84)

Banka Probank sudjelovala je u programu UPS-a te razmijenila GDO-ove u nominalnom iznosu od 415 milijuna EUR. Kako je prikazano u tablici 2. njezin ukupni trošak povezan s UPS-om iznosio je oko 295 milijuna EUR prije oporezivanja. Kako je prikazano u tablici 3. u ispitivanju otpornosti na stres iz 2012. procijenjeno je da potrebe banke Probank za kapitalom iznose 282 milijuna EUR.

Preuzimanje banke Probank

| (85) | Grčka središnja banka 26. listopada 2012. zatražila je od banke Probank da poveća svoj kapital za 282 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(85)

Grčka središnja banka 26. listopada 2012. zatražila je od banke Probank da poveća svoj kapital za 282 milijuna EUR.

| (86) | S obzirom na to da banka Probank nije uspjela povećati kapital, u srpnju 2013. Grčka središnja banka odlučila je pokrenuti postupak oduzimanja dozvole banci Probank i staviti je u postupak likvidacije (55). Točnije, vlastita sredstva banke Probank bila su negativna i procijenjena su na oko – 16 milijuna EUR na temelju podataka od 31. ožujka 2013. na konsolidiranoj osnovi. Prema tome, banka Probank nije ispunjavala minimalne kapitalne zahtjeve, a njezina vlastita sredstva bila su niža od najnižeg temeljnog kapitala za bilo koju banku, kako je propisano u članku 5. stavku 4. točki (a) Zakona 3601/2007. |
| --- | --- |

(86)

S obzirom na to da banka Probank nije uspjela povećati kapital, u srpnju 2013. Grčka središnja banka odlučila je pokrenuti postupak oduzimanja dozvole banci Probank i staviti je u postupak likvidacije (55). Točnije, vlastita sredstva banke Probank bila su negativna i procijenjena su na oko – 16 milijuna EUR na temelju podataka od 31. ožujka 2013. na konsolidiranoj osnovi. Prema tome, banka Probank nije ispunjavala minimalne kapitalne zahtjeve, a njezina vlastita sredstva bila su niža od najnižeg temeljnog kapitala za bilo koju banku, kako je propisano u članku 5. stavku 4. točki (a) Zakona 3601/2007.

| (87) | Grčka središnja banka smatrala je da su mjere za sanaciju iznimno važne kako bi se održalo povjerenje deponenata u grčki bankarski sustav i tako očuvala financijska stabilnost. Grčka središnja banka procijenila je da je 31. ožujka 2013. ukupni iznos depozita klijenata u banci Probank bio otprilike 3 123 milijuna EUR, od čega je GJFDU jamčio za samo 1 998 milijuna EUR. Prema tome, da je banka Probank stavljena u postupak likvidacije bez primjene mjera sanacije, oko 1 125 milijuna EUR depozita ne bi bilo pokriveno. |
| --- | --- |

(87)

Grčka središnja banka smatrala je da su mjere za sanaciju iznimno važne kako bi se održalo povjerenje deponenata u grčki bankarski sustav i tako očuvala financijska stabilnost. Grčka središnja banka procijenila je da je 31. ožujka 2013. ukupni iznos depozita klijenata u banci Probank bio otprilike 3 123 milijuna EUR, od čega je GJFDU jamčio za samo 1 998 milijuna EUR. Prema tome, da je banka Probank stavljena u postupak likvidacije bez primjene mjera sanacije, oko 1 125 milijuna EUR depozita ne bi bilo pokriveno.

| (88) | Iz razloga financijske stabilnosti Grčka središnja banka pokrenula je prodaju odabrane imovine i obveza banke Probank, uključujući depozite. Međutim, preuzimanje imovine banke Probank moglo je za preuzimatelja stvoriti dodatne potrebe za kapitalom pa stoga nijedna banka ne bi prihvatila preuzeti odabranu imovinu i obveze. Stoga je u svojoj konačnoj obvezujućoj ponudi od 25. srpnja 2013. Banka zatražila da potrebe za kapitalom koje nastanu uslijed preuzimanja imovine prenesene s banke Probank pokrije GFFS. Prilikom ocjenjivanja primljenih ponuda GFFS je uzeo u obzir zatraženo preuzimanje obveze pokrivanja potreba za kapitalom. Procijenjeno je da te potrebe za kapitalom iznose [180 do 280] milijuna EUR (56). |
| --- | --- |

(88)

Iz razloga financijske stabilnosti Grčka središnja banka pokrenula je prodaju odabrane imovine i obveza banke Probank, uključujući depozite. Međutim, preuzimanje imovine banke Probank moglo je za preuzimatelja stvoriti dodatne potrebe za kapitalom pa stoga nijedna banka ne bi prihvatila preuzeti odabranu imovinu i obveze. Stoga je u svojoj konačnoj obvezujućoj ponudi od 25. srpnja 2013. Banka zatražila da potrebe za kapitalom koje nastanu uslijed preuzimanja imovine prenesene s banke Probank pokrije GFFS. Prilikom ocjenjivanja primljenih ponuda GFFS je uzeo u obzir zatraženo preuzimanje obveze pokrivanja potreba za kapitalom. Procijenjeno je da te potrebe za kapitalom iznose [180 do 280] milijuna EUR (56).

| (89) | Dana 24. srpnja 2013. još jedna velika grčka banka podnijela je nacrt ponude, a 25. srpnja 2013. Banka je podnijela svoju ponudu. Ponude obje banke temeljile su se na pretpostavci da će GFFS pokriti manjak financijskih sredstava i potrebe za kapitalom povezane s prenesenom imovinom. Grčka središnja banka odlučila je imovinu i obveze banke Probank prenijeti na Banku čijoj je ponudi dana prednost. |
| --- | --- |

(89)

Dana 24. srpnja 2013. još jedna velika grčka banka podnijela je nacrt ponude, a 25. srpnja 2013. Banka je podnijela svoju ponudu. Ponude obje banke temeljile su se na pretpostavci da će GFFS pokriti manjak financijskih sredstava i potrebe za kapitalom povezane s prenesenom imovinom. Grčka središnja banka odlučila je imovinu i obveze banke Probank prenijeti na Banku čijoj je ponudi dana prednost.

| (90) | Krediti klijentima (osim onih koji se trajno ne naplaćuju) i većina salda gotovine, kao i nematerijalna imovina te goodwill, prava vlasništva, ugovori o najmu ili kupovini nekretnina, međubankarske obveze i depoziti klijenata preneseni su na Banku. |
| --- | --- |

(90)

Krediti klijentima (osim onih koji se trajno ne naplaćuju) i većina salda gotovine, kao i nematerijalna imovina te goodwill, prava vlasništva, ugovori o najmu ili kupovini nekretnina, međubankarske obveze i depoziti klijenata preneseni su na Banku.

| (91) | Prema prvotnim procjenama Grčke središnje banke u trenutku sanacije (57), vrijednost obveza prenesenih s banke Probank na Banku procijenjena je na 3 198,9 milijuna EUR dok je vrijednost prenesene imovine procijenjena na 2 961,4 milijuna EUR, a razlika od 237,6 milijuna EUR bila je manjak financijskih sredstava. U skladu s člankom 63D stavkom 13. Zakona 3601/2007 manjak financijskih sredstava pokrio je GFFS koji je 9. kolovoza 2013. isplatio dvije trećine procijenjenog manjka financijskih sredstava u novcu, odnosno 158,4 milijuna EUR. Manjak financijskih sredstava čiji je izračun Grčka središnja banka dovršila 30. prosinca 2013. iznosio je 562,7 EUR (58). GFFS je 31. prosinca 2013. Banci isplatio razliku od 404,4 milijuna EUR u gotovini (59). |
| --- | --- |

(91)

Prema prvotnim procjenama Grčke središnje banke u trenutku sanacije (57), vrijednost obveza prenesenih s banke Probank na Banku procijenjena je na 3 198,9 milijuna EUR dok je vrijednost prenesene imovine procijenjena na 2 961,4 milijuna EUR, a razlika od 237,6 milijuna EUR bila je manjak financijskih sredstava. U skladu s člankom 63D stavkom 13. Zakona 3601/2007 manjak financijskih sredstava pokrio je GFFS koji je 9. kolovoza 2013. isplatio dvije trećine procijenjenog manjka financijskih sredstava u novcu, odnosno 158,4 milijuna EUR. Manjak financijskih sredstava čiji je izračun Grčka središnja banka dovršila 30. prosinca 2013. iznosio je 562,7 EUR (58). GFFS je 31. prosinca 2013. Banci isplatio razliku od 404,4 milijuna EUR u gotovini (59).

2.3.   MJERE POTPORE

2.3.1.   Mjere potpore odobrene Banci u okviru programa potpore grčkim bankama (mjere L1 i A)

| (92) | Banka je u okviru programa potpore grčkim bankama, mjera dokapitalizacije, mjera osiguranja jamstva i mjera zaduživanja izdavanjem državnih obveznica primila više oblika potpore. |
| --- | --- |

(92)

Banka je u okviru programa potpore grčkim bankama, mjera dokapitalizacije, mjera osiguranja jamstva i mjera zaduživanja izdavanjem državnih obveznica primila više oblika potpore.

2.3.1.1.   Državna potpora za likvidnost odobrena u okviru mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica (mjera L1)

| (93) | Banka je ostvarila te i dalje ostvaruje korist od potpore u okviru mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica. Ta će se potpora u ovoj Odluci navoditi kao „mjera L1”. Jamstva odobrena Banci 30. studenoga 2013. (60), iznosila su oko 14,8 milijardi EUR. Na taj dan nepodmireni zajmovi u državnim obveznicama Banci iznosili su 847 milijuna EUR. Banka je od 15. travnja 2011. primila zajmove u državnim obveznicama u iznosu od 787 milijuna EUR i državna jamstva u iznosu od 12,9 milijardi EUR. |
| --- | --- |

(93)

Banka je ostvarila te i dalje ostvaruje korist od potpore u okviru mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica. Ta će se potpora u ovoj Odluci navoditi kao „mjera L1”. Jamstva odobrena Banci 30. studenoga 2013. (60), iznosila su oko 14,8 milijardi EUR. Na taj dan nepodmireni zajmovi u državnim obveznicama Banci iznosili su 847 milijuna EUR. Banka je od 15. travnja 2011. primila zajmove u državnim obveznicama u iznosu od 787 milijuna EUR i državna jamstva u iznosu od 12,9 milijardi EUR.

| (94) | U okviru plana restrukturiranja Banke koji su grčka nadležna tijela dostavila Komisiji 25. lipnja 2014. grčka nadležna tijela obavijestila su o svojoj namjeri da nastave odobravati jamstva i izdavati zajmove u državnim obveznicama u okviru programa potpore grčkim bankama tijekom razdoblja restrukturiranja. |
| --- | --- |

(94)

U okviru plana restrukturiranja Banke koji su grčka nadležna tijela dostavila Komisiji 25. lipnja 2014. grčka nadležna tijela obavijestila su o svojoj namjeri da nastave odobravati jamstva i izdavati zajmove u državnim obveznicama u okviru programa potpore grčkim bankama tijekom razdoblja restrukturiranja.

2.3.1.2.   Državna dokapitalizacija odobrena u okviru mjere dokapitalizacije (mjera A)

| (95) | Banka je u svibnju 2009. u okviru mjere dokapitalizacije od Grčke primila dokapitalizaciju u iznosu od 350 milijuna EUR, a u prosincu 2011. dokapitalizaciju od 1 000 milijuna EUR, što je ukupno 1 350 milijuna EUR (mjera A). Ta je dokapitalizacija iznosila oko 2 % rizikom ponderirane imovine kojom je Banka raspolagala u to vrijeme. |
| --- | --- |

(95)

Banka je u svibnju 2009. u okviru mjere dokapitalizacije od Grčke primila dokapitalizaciju u iznosu od 350 milijuna EUR, a u prosincu 2011. dokapitalizaciju od 1 000 milijuna EUR, što je ukupno 1 350 milijuna EUR (mjera A). Ta je dokapitalizacija iznosila oko 2 % rizikom ponderirane imovine kojom je Banka raspolagala u to vrijeme.

| (96) | Dokapitalizacija je bila izvedena u obliku povlaštenih dionica koje je upisala Grčka, s kuponom od 10 % i dospijećem od pet godina. Trajanje povlaštenih dionica produženo je i njihova naknada povećana u 2010. Od tada, ako se povlaštene dionice ne otkupe u roku od pet godina od njihova izdavanja i ako se na glavnoj skupštini dioničara ne donese odluka o otkupu tih dionica, grčki ministar financija povećat će kupon za 2 % godišnje na kumulativnoj osnovi (tj. kupon od 12 % za šestu godinu, 14 % za sedmu godinu itd.). |
| --- | --- |

(96)

Dokapitalizacija je bila izvedena u obliku povlaštenih dionica koje je upisala Grčka, s kuponom od 10 % i dospijećem od pet godina. Trajanje povlaštenih dionica produženo je i njihova naknada povećana u 2010. Od tada, ako se povlaštene dionice ne otkupe u roku od pet godina od njihova izdavanja i ako se na glavnoj skupštini dioničara ne donese odluka o otkupu tih dionica, grčki ministar financija povećat će kupon za 2 % godišnje na kumulativnoj osnovi (tj. kupon od 12 % za šestu godinu, 14 % za sedmu godinu itd.).

2.3.2.   Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2)

| (97) | Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama iznimna je mjera kojom se solventnim financijskim institucijama koje su suočene s privremenim problemima u pogledu likvidnosti omogućava primanje financijskih sredstava iz Eurosustava, pri čemu ta operacija nije dio jedinstvene monetarne politike. Kamatna stopa koju te financijske institucije plaćaju za tu likvidnosnu pomoć iznosi [...] baznih bodova više od kamate koju plaćaju Europskoj središnjoj banci za redovito refinanciranje. |
| --- | --- |

(97)

Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama iznimna je mjera kojom se solventnim financijskim institucijama koje su suočene s privremenim problemima u pogledu likvidnosti omogućava primanje financijskih sredstava iz Eurosustava, pri čemu ta operacija nije dio jedinstvene monetarne politike. Kamatna stopa koju te financijske institucije plaćaju za tu likvidnosnu pomoć iznosi [...] baznih bodova više od kamate koju plaćaju Europskoj središnjoj banci za redovito refinanciranje.

| (98) | Grčka središnja banka nadležna je za program likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama, što znači da sve troškove i rizike koji proizlaze iz pružanja te pomoći snosi Grčka središnja banka (61). Grčka je Grčkoj središnjoj banci odobrila državno jamstvo koje se primjenjuje na ukupni iznos likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama koji je odobrila Grčka središnja banka. Donošenjem članka 50. stavka 7. Zakona 3943/2011, kojim je izmijenjen članak 65. stavak 1. Zakona 2362/1995 ministru financija omogućeno je odobravanje jamstava u ime države Grčkoj središnjoj banci kako bi se zaštitila potraživanja Grčke središnje banke prema kreditnim institucijama. Banke koje ostvaruju korist od likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama moraju plaćati državi naknadu za jamstvo u vrijednosti [...] baznih bodova. |
| --- | --- |

(98)

Grčka središnja banka nadležna je za program likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama, što znači da sve troškove i rizike koji proizlaze iz pružanja te pomoći snosi Grčka središnja banka (61). Grčka je Grčkoj središnjoj banci odobrila državno jamstvo koje se primjenjuje na ukupni iznos likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama koji je odobrila Grčka središnja banka. Donošenjem članka 50. stavka 7. Zakona 3943/2011, kojim je izmijenjen članak 65. stavak 1. Zakona 2362/1995 ministru financija omogućeno je odobravanje jamstava u ime države Grčkoj središnjoj banci kako bi se zaštitila potraživanja Grčke središnje banke prema kreditnim institucijama. Banke koje ostvaruju korist od likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama moraju plaćati državi naknadu za jamstvo u vrijednosti [...] baznih bodova.

| (99) | Banka je 31. siječnja 2012. ostvarila korist od 8,6 milijardi EUR likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (62), dok je 31. prosinca 2012. Banka ostvarila korist od 30,9 milijardi EUR likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (63). |
| --- | --- |

(99)

Banka je 31. siječnja 2012. ostvarila korist od 8,6 milijardi EUR likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (62), dok je 31. prosinca 2012. Banka ostvarila korist od 30,9 milijardi EUR likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (63).

2.3.3.   Mjere potpore odobrene Banci preko GFFS-a (mjere B1, B2 i B3)

| (100) | Banka je od 2012. ostvarila korist od niza mjera potpore u obliku kapitala koje je dodijelio GFFS. U tablici 7. prikazan je pregled tih mjera potpore.

  Tablica 7.


  Mjere potpore u obliku kapitala odobrene Banci preko GFFS-a | Prva dokapitalizacija za premošćivanje – svibanj 2012. (u milijunima EUR) | Druga dokapitalizacija za premošćivanje – prosinac 2012. (u milijunima EUR) | Dokapitalizacija iz proljeća 2013. – svibanj 2013. (u milijunima EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mjera | B1 | B2 | B3 |
| Iznos davanja
  (u milijunima EUR) | 7 430 | 2 326 | 8 677 |

(100)

Banka je od 2012. ostvarila korist od niza mjera potpore u obliku kapitala koje je dodijelio GFFS. U tablici 7. prikazan je pregled tih mjera potpore.

Tablica 7.

Mjere potpore u obliku kapitala odobrene Banci preko GFFS-a

Prva dokapitalizacija za premošćivanje – svibanj 2012. (u milijunima EUR)

Druga dokapitalizacija za premošćivanje – prosinac 2012. (u milijunima EUR)

Dokapitalizacija iz proljeća 2013. – svibanj 2013. (u milijunima EUR)

Mjera

B1

B2

B3

Iznos davanja

(u milijunima EUR)

7 430

2 326

8 677

2.3.3.1.   Prva dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B1)

| (101) | U uvodnim izjavama 14. do 33. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke NBG naveden je detaljan opis prve dokapitalizacije za premošćivanje iz svibnja (64) 2012. (mjera B1). Pozadina i glavna obilježja te mjere objašnjeni su u ovom odjeljku. |
| --- | --- |

(101)

U uvodnim izjavama 14. do 33. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke NBG naveden je detaljan opis prve dokapitalizacije za premošćivanje iz svibnja (64) 2012. (mjera B1). Pozadina i glavna obilježja te mjere objašnjeni su u ovom odjeljku.

| (102) | GFFS je 20. travnja 2012. Banci dostavio dopis u kojem se obvezao na sudjelovanje u planiranom povećanju temeljnog kapitala Banke iznosom u visini do 6,9 milijardi EUR. |
| --- | --- |

(102)

GFFS je 20. travnja 2012. Banci dostavio dopis u kojem se obvezao na sudjelovanje u planiranom povećanju temeljnog kapitala Banke iznosom u visini do 6,9 milijardi EUR.

| (103) | U okviru mjere B1 GFFS je 28. svibnja 2012. Banci prenio obveznice EFFS-a u iznosu od 7,4 milijardi EUR u skladu s odredbama o dokapitalizacijama za premošćivanje iz Zakona 3864/2010 o uspostavi GFFS-a („Zakon o GFFS-u”). Komisija je u uvodnoj izjavi 50. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke NBG već utvrdila da je „Dokapitalizacija za premošćivanje zaključena 28. svibnja 2012. provedba obveze preuzete u pismu o preuzimanju obveze te stoga predstavlja nastavak iste potpore”. Grčka središnja banka izračunala je i iznose iz pisma o preuzimanju obveze i iznose iz prve dokapitalizacije za premošćivanje kako bi osigurala da je Banka ostvarila ukupnu stopu kapitala od 8 % na dan 31. prosinca 2011., datum retroaktivnog knjiženja dokapitalizacije za premošćivanje u poslovne knjige Banke. Kako je vidljivo iz tablice 3., mjerom B1 obuhvaćen je tek ograničen dio ukupnih potreba za kapitalom utvrđenih u ispitivanju otpornosti na stres iz 2012. Banka je trebala prikupiti kapital u okviru budućeg povećanja kapitala, a dokapitalizacija za premošćivanje bila je namijenjena samo za očuvanje prihvatljivosti Banke za financiranje koje osigurava ESB do provedbe tog povećanja kapitala. |
| --- | --- |

(103)

U okviru mjere B1 GFFS je 28. svibnja 2012. Banci prenio obveznice EFFS-a u iznosu od 7,4 milijardi EUR u skladu s odredbama o dokapitalizacijama za premošćivanje iz Zakona 3864/2010 o uspostavi GFFS-a („Zakon o GFFS-u”). Komisija je u uvodnoj izjavi 50. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke NBG već utvrdila da je „Dokapitalizacija za premošćivanje zaključena 28. svibnja 2012. provedba obveze preuzete u pismu o preuzimanju obveze te stoga predstavlja nastavak iste potpore”. Grčka središnja banka izračunala je i iznose iz pisma o preuzimanju obveze i iznose iz prve dokapitalizacije za premošćivanje kako bi osigurala da je Banka ostvarila ukupnu stopu kapitala od 8 % na dan 31. prosinca 2011., datum retroaktivnog knjiženja dokapitalizacije za premošćivanje u poslovne knjige Banke. Kako je vidljivo iz tablice 3., mjerom B1 obuhvaćen je tek ograničen dio ukupnih potreba za kapitalom utvrđenih u ispitivanju otpornosti na stres iz 2012. Banka je trebala prikupiti kapital u okviru budućeg povećanja kapitala, a dokapitalizacija za premošćivanje bila je namijenjena samo za očuvanje prihvatljivosti Banke za financiranje koje osigurava ESB do provedbe tog povećanja kapitala.

| (104) | Za razdoblje od datuma prve dokapitalizacije za premošćivanje do datuma konverzije prve dokapitalizacije za premošćivanje u redovne dionice i druge konvertibilne financijske instrumente, u sporazumu između Banke i GFFS-a prije upisa propisano je da Banka mora platiti GFFS-u godišnju naknadu u iznosu 1 % nominalne vrijednosti obveznica EFFS-a i da se sve isplate kupona i kamata obračunanih na obveznice EFFS-a za to razdoblje smatraju dodatnim unosom kapitala od strane GFFS-a u Banku (65). |
| --- | --- |

(104)

Za razdoblje od datuma prve dokapitalizacije za premošćivanje do datuma konverzije prve dokapitalizacije za premošćivanje u redovne dionice i druge konvertibilne financijske instrumente, u sporazumu između Banke i GFFS-a prije upisa propisano je da Banka mora platiti GFFS-u godišnju naknadu u iznosu 1 % nominalne vrijednosti obveznica EFFS-a i da se sve isplate kupona i kamata obračunanih na obveznice EFFS-a za to razdoblje smatraju dodatnim unosom kapitala od strane GFFS-a u Banku (65).

2.3.3.2.   Druga dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B2)

| (105) | Banka je u jesen 2012. uknjižila dodatne gubitke. Njezin se kapital stoga ponovno smanjio na razinu ispod minimalnih kapitalnih zahtjeva za prihvatljivost za financiranje koje osigurava ESB. |
| --- | --- |

(105)

Banka je u jesen 2012. uknjižila dodatne gubitke. Njezin se kapital stoga ponovno smanjio na razinu ispod minimalnih kapitalnih zahtjeva za prihvatljivost za financiranje koje osigurava ESB.

| (106) | Kao posljedica toga postala je potrebna druga dokapitalizacija za premošćivanje. GFFS je 21. prosinca 2012. proveo drugu dokapitalizaciju za premošćivanje u iznosu od 2 326 milijuna EUR (mjera B2), koji je ponovno isplaćen prijenosom obveznica EFFS-a Banci. |
| --- | --- |

(106)

Kao posljedica toga postala je potrebna druga dokapitalizacija za premošćivanje. GFFS je 21. prosinca 2012. proveo drugu dokapitalizaciju za premošćivanje u iznosu od 2 326 milijuna EUR (mjera B2), koji je ponovno isplaćen prijenosom obveznica EFFS-a Banci.

| (107) | Ukupni iznos te dvije dokapitalizacije za premošćivanje (mjere B1 i B2) značio je da je ukupne potrebe za kapitalom utvrđene u ispitivanju otpornosti na stres iz 2012. (9,76 milijardi EUR (66)) GFFS već isplatio 21. prosinca 2012. |
| --- | --- |

(107)

Ukupni iznos te dvije dokapitalizacije za premošćivanje (mjere B1 i B2) značio je da je ukupne potrebe za kapitalom utvrđene u ispitivanju otpornosti na stres iz 2012. (9,76 milijardi EUR (66)) GFFS već isplatio 21. prosinca 2012.

2.3.3.3.   Sudjelovanje GFFS-a u dokapitalizaciji iz proljeća 2013. (mjera B3)

| (108) | Upravni odbor Banke objavio je 22. svibnja 2013. izdavanje 2 274,1 milijun novih dionica nominalne vrijednosti od 0,30 EUR po cijeni od 4,29 EUR po dionici (67). |
| --- | --- |

(108)

Upravni odbor Banke objavio je 22. svibnja 2013. izdavanje 2 274,1 milijun novih dionica nominalne vrijednosti od 0,30 EUR po cijeni od 4,29 EUR po dionici (67).

| (109) | Banka je 21. lipnja 2013. objavila (68) isplatu u cijelosti ukupnog povećanja kapitala u dionicama za ukupni iznos od 9 756 milijuna EUR, uključujući iznose premija. Ukupno sudjelovanje privatnih ulagača u povećanju temeljnog kapitala Banke iznosilo je 1 079 milijuna EUR (69). Stoga je sudjelovanje GFFS-a u povećanju temeljnog kapitala banke iznosilo 8 677 milijuna EUR (mjera B3). |
| --- | --- |

(109)

Banka je 21. lipnja 2013. objavila (68) isplatu u cijelosti ukupnog povećanja kapitala u dionicama za ukupni iznos od 9 756 milijuna EUR, uključujući iznose premija. Ukupno sudjelovanje privatnih ulagača u povećanju temeljnog kapitala Banke iznosilo je 1 079 milijuna EUR (69). Stoga je sudjelovanje GFFS-a u povećanju temeljnog kapitala banke iznosilo 8 677 milijuna EUR (mjera B3).

| (110) | Taj je iznos jednak zbroju mjera B1 i B2 nakon oduzimanja iznosa privatnog sudjelovanja. Povećanjem temeljnog kapitala Banke, prva i druga dokapitalizacija za premošćivanje (mjere B1 i B2) dijelom su pretvorene u trajnu dokapitalizaciju. |
| --- | --- |

(110)

Taj je iznos jednak zbroju mjera B1 i B2 nakon oduzimanja iznosa privatnog sudjelovanja. Povećanjem temeljnog kapitala Banke, prva i druga dokapitalizacija za premošćivanje (mjere B1 i B2) dijelom su pretvorene u trajnu dokapitalizaciju.

| (111) | Cijena novih dionica utvrđena je na 50 % prosječne cijene dionica na burzi tijekom 50 dana trgovanja prije određivanja cijene, ponderirane s obzirom na obujam. Kao rezultat spajanja dionica (reverse stock split) i smanjenja temeljnog kapitala Banke, što je dogovoreno na izvanrednoj glavnoj skupštini dioničara 29. travnja 2012. (70), cijena novih dionica određena je na 4,29 EUR po dionici. |
| --- | --- |

(111)

Cijena novih dionica utvrđena je na 50 % prosječne cijene dionica na burzi tijekom 50 dana trgovanja prije određivanja cijene, ponderirane s obzirom na obujam. Kao rezultat spajanja dionica (reverse stock split) i smanjenja temeljnog kapitala Banke, što je dogovoreno na izvanrednoj glavnoj skupštini dioničara 29. travnja 2012. (70), cijena novih dionica određena je na 4,29 EUR po dionici.

| (112) | Odmah nakon dokapitalizacije iz proljeća 2013. GFFS je postao glavni dioničar Banke s udjelom od 84,39 % (71). GFFS je izdao varante u iznosu od 245 779,6 milijuna i privatnim ulagačima dodijelio jedan varant za svaku upisanu dionicu, bez naknade (72). Svaki varant uključuje pravo na kupovinu 8,23 dionica od GFFS-a u određenim intervalima i po izvršnim cijenama. Prvi datum kupovine bio je 26. prosinca 2013., a potom se varanti mogu iskoristiti svakih šest mjeseci do 26. prosinca 2017. Cijena pri korištenju varanta jednaka je cijeni upisa od 4,29 EUR uvećano za godišnju kamatnu stopu (4 % za prvu godinu, 5 % za drugu godinu, 6 % za treću godinu, 7 % za četvrtu godinu i potom 8 % na godišnjoj razini za posljednjih šest mjeseci) (73). |
| --- | --- |

(112)

Odmah nakon dokapitalizacije iz proljeća 2013. GFFS je postao glavni dioničar Banke s udjelom od 84,39 % (71). GFFS je izdao varante u iznosu od 245 779,6 milijuna i privatnim ulagačima dodijelio jedan varant za svaku upisanu dionicu, bez naknade (72). Svaki varant uključuje pravo na kupovinu 8,23 dionica od GFFS-a u određenim intervalima i po izvršnim cijenama. Prvi datum kupovine bio je 26. prosinca 2013., a potom se varanti mogu iskoristiti svakih šest mjeseci do 26. prosinca 2017. Cijena pri korištenju varanta jednaka je cijeni upisa od 4,29 EUR uvećano za godišnju kamatnu stopu (4 % za prvu godinu, 5 % za drugu godinu, 6 % za treću godinu, 7 % za četvrtu godinu i potom 8 % na godišnjoj razini za posljednjih šest mjeseci) (73).

| (113) | Zakon o GFFS-u kako je izmijenjen 2014. predviđa da se u slučaju izdavanja prava prilagođavati mogu samo izvršne cijene varanata. Osim toga, prilagodba se obavlja na temelju činjeničnog stanja i samo do iznosa prihoda realiziranog od prodaje prava prvokupa GFFS-a. U slučaju povećanja temeljnog kapitala bez prava prvokupa prilagodbe nisu predviđene. |
| --- | --- |

(113)

Zakon o GFFS-u kako je izmijenjen 2014. predviđa da se u slučaju izdavanja prava prilagođavati mogu samo izvršne cijene varanata. Osim toga, prilagodba se obavlja na temelju činjeničnog stanja i samo do iznosa prihoda realiziranog od prodaje prava prvokupa GFFS-a. U slučaju povećanja temeljnog kapitala bez prava prvokupa prilagodbe nisu predviđene.

2.3.4.   Mjere potpore za preuzeta poduzeća

2.3.4.1.   Državna potpora trima zadružnim bankama

| (114) | Kao što je već navedeno u odjeljku 2.2.1., manjkove financijskih sredstava banke Lesvos-Limnos u iznosu od 56,6 milijuna EUR, banke Achaia u iznosu od 212,9 milijuna EUR i banke Lamia u iznosu od 56,3 milijuna EUR pokrio je GFFS. Prema tome, ukupni iznos manjkova financijskih sredstava bio je 325,8 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(114)

Kao što je već navedeno u odjeljku 2.2.1., manjkove financijskih sredstava banke Lesvos-Limnos u iznosu od 56,6 milijuna EUR, banke Achaia u iznosu od 212,9 milijuna EUR i banke Lamia u iznosu od 56,3 milijuna EUR pokrio je GFFS. Prema tome, ukupni iznos manjkova financijskih sredstava bio je 325,8 milijuna EUR.

2.3.4.2.   Mjere potpore za banku FB

| (115) | Od 2009. banka FB imala je koristi od nekoliko mjera potpore. U tablici 8. prikazan je pregled tih mjera potpore.

  Tablica 8.


  Pregled mjera potpore banci FB











  Korisnik potpore | Mjera | Opis | Subjekt koji je dodijelio potporu | Datum | Iznos državne potpore (u milijunima EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Djelatnosti banke FB | FB1 | Povlaštene dionice dodijeljene u okviru programa potpore grčkim bankama | Država | Srpanj 2009. | 50 |
| FB2 | Zajam u obliku grčkih državnih obveznica u okviru programa potpore grčkim bankama | Država | Od siječnja 2009. | 60 |
| FB3 | Državno jamstvo za obveznice izdane u okviru programa potpore grčkim bankama | Država | Ožujak 2011. | 50 |
| FB4 | Financiranje manjka financijskih sredstava za imovinu prenesenu s banke FB na Banku | GFFS | 10.5.2013.
  (Datum sanacije) | 456,97 |
| FB5 | Preuzeta obveza da se pokriju potrebe za kapitalom povezane s imovinom koja je s banke FB prenesena na Banku | GFFS | 10.5.2013.
  (Datum sanacije) | 100 |
| | Ukupni iznos FB4 i FB5 | | | 556,97 |

(115)

Od 2009. banka FB imala je koristi od nekoliko mjera potpore. U tablici 8. prikazan je pregled tih mjera potpore.

Tablica 8.

Pregled mjera potpore banci FB

Korisnik potpore

Mjera

Opis

Subjekt koji je dodijelio potporu

Datum

Iznos državne potpore (u milijunima EUR)

Djelatnosti banke FB

FB1

Povlaštene dionice dodijeljene u okviru programa potpore grčkim bankama

Država

Srpanj 2009.

50

FB2

Zajam u obliku grčkih državnih obveznica u okviru programa potpore grčkim bankama

Država

Od siječnja 2009.

60

FB3

Državno jamstvo za obveznice izdane u okviru programa potpore grčkim bankama

Država

Ožujak 2011.

50

FB4

Financiranje manjka financijskih sredstava za imovinu prenesenu s banke FB na Banku

GFFS

10.5.2013.

(Datum sanacije)

456,97

FB5

Preuzeta obveza da se pokriju potrebe za kapitalom povezane s imovinom koja je s banke FB prenesena na Banku

GFFS

10.5.2013.

(Datum sanacije)

100

Ukupni iznos FB4 i FB5

556,97

2.3.4.2.1.   Državna dokapitalizacija koju je primila banka FB (mjera FB1)

| (116) | Grčka je u srpnju 2009. dokapitalizirala banku FB s 50 milijuna EUR, što je iznosilo oko 3 % njezine rizikom ponderirane imovine u to vrijeme. Ta je dokapitalizacija izvršena u okviru mjere dokapitalizacije koja je dio programa potpore grčkim bankama. Dokapitalizacija je bila u obliku povlaštenih dionica. |
| --- | --- |

(116)

Grčka je u srpnju 2009. dokapitalizirala banku FB s 50 milijuna EUR, što je iznosilo oko 3 % njezine rizikom ponderirane imovine u to vrijeme. Ta je dokapitalizacija izvršena u okviru mjere dokapitalizacije koja je dio programa potpore grčkim bankama. Dokapitalizacija je bila u obliku povlaštenih dionica.

2.3.4.2.2.   Državna potpora za likvidnost koju je primila banka FB (mjere FB2 i FB3)

| (117) | Banka FB ostvarila je korist i od potpore za likvidnost u okviru mjera osiguranja jamstva i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica koje su dio programa potpore grčkim bankama. U siječnju 2009. banka FB primila je grčke državne vrijednosne papire u iznosu od 60 milijuna EUR koji su dospjeli u prosincu 2011. (mjera FB2). U svibnju 2012. primila je grčke državne vrijednosne papire u iznosu od 60 milijuna EUR koji su trebali dospjeti u travnju 2015., ali su otkazani 23. svibnja 2013. (mjera FB3) (74). U ožujku 2011. banka FB primila je i državno jamstvo za izdane obveznice nominalne vrijednosti od 50 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(117)

Banka FB ostvarila je korist i od potpore za likvidnost u okviru mjera osiguranja jamstva i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica koje su dio programa potpore grčkim bankama. U siječnju 2009. banka FB primila je grčke državne vrijednosne papire u iznosu od 60 milijuna EUR koji su dospjeli u prosincu 2011. (mjera FB2). U svibnju 2012. primila je grčke državne vrijednosne papire u iznosu od 60 milijuna EUR koji su trebali dospjeti u travnju 2015., ali su otkazani 23. svibnja 2013. (mjera FB3) (74). U ožujku 2011. banka FB primila je i državno jamstvo za izdane obveznice nominalne vrijednosti od 50 milijuna EUR.

2.3.4.2.3.   Mjere povezane sa sanacijom banke FB (mjere FB4 i FB5)

i.   Pokrivanje manjka financijskih sredstava za imovinu prenesenu s banke FB na Banku u iznosu od 456,97 milijuna EUR (mjera FB4)

| (118) | GFFS je pokrio manjak financijskih sredstava (75) za imovinu prenesenu s banke FB na Banku. U skladu s odlukom Grčke središnje banke od 10. svibnja i 7. studenoga 2013. GFFS je platio ukupni iznos od 456,97 milijuna EUR u dvije rate, 26. srpnja i 13. studenoga 2013. (76). |
| --- | --- |

(118)

GFFS je pokrio manjak financijskih sredstava (75) za imovinu prenesenu s banke FB na Banku. U skladu s odlukom Grčke središnje banke od 10. svibnja i 7. studenoga 2013. GFFS je platio ukupni iznos od 456,97 milijuna EUR u dvije rate, 26. srpnja i 13. studenoga 2013. (76).

ii.   Preuzeta obveza GFFS-a da pokrije potrebe za kapitalom povezane s prenesenom imovinom (mjera FB5)

| (119) | U okviru postupka sanacije banke FB, GFFS je preuzeo obvezu da će pokriti potrebe za kapitalom koje nastanu uslijed preuzimanja imovine prenesene s banke FB. Prema tome od GFFS će se tražiti da uloži iznos kapitala jednak 9 % rizikom ponderirane imovine prenesene na Banku. U trenutku sanacije banke FB procijenjeno je da potrebe za kapitalom povezane s prenesenom imovinom iznose oko 100 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(119)

U okviru postupka sanacije banke FB, GFFS je preuzeo obvezu da će pokriti potrebe za kapitalom koje nastanu uslijed preuzimanja imovine prenesene s banke FB. Prema tome od GFFS će se tražiti da uloži iznos kapitala jednak 9 % rizikom ponderirane imovine prenesene na Banku. U trenutku sanacije banke FB procijenjeno je da potrebe za kapitalom povezane s prenesenom imovinom iznose oko 100 milijuna EUR.

| (120) | Kao što je već navedeno u uvodnoj izjavi (30)., GFFS u Banku neće ulagati dodatni kapital s obzirom na to da se Banka u svojem planu restrukturiranja odriče prava da od GFFS-a zatraži da pokrije potencijalne potrebe za kapitalom povezane s prenesenom imovinom. |
| --- | --- |

(120)

Kao što je već navedeno u uvodnoj izjavi (30)., GFFS u Banku neće ulagati dodatni kapital s obzirom na to da se Banka u svojem planu restrukturiranja odriče prava da od GFFS-a zatraži da pokrije potencijalne potrebe za kapitalom povezane s prenesenom imovinom.

2.3.4.3.   Mjere potpore za banku Probank

| (121) | Banka Probank nije ostvarila koristi od nijedne mjere potpore u okviru programa potpore grčkim bankama. U tablici 9. dan je pregled drugih mjera potpore koje su dodijeljene banci Probank.

  Tablica 9.


  Pregled mjera potpore za banku Probank











  Korisnik potpore | Mjera | Opis | Subjekt koji je dodijelio potporu | Datum | Iznos državne potpore (milijuna EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Djelatnosti banke Probank | PB1 | Financiranje manjka financijskih sredstava za imovinu prenesenu s banke Probank na Banku | GFFS | 26.7.2013.
  (Datum sanacije) | 562,73 |
| PB2 | Preuzeta obveza da se pokriju potrebe za kapitalom povezane s imovinom koja je s banke Probank prenesena na Banku | GFFS | 26.7.2013.
  (Datum sanacije) | [180 do 280] |
| | Ukupni iznos PB1 i PB2 | | | [742,73 do 842,73] |

(121)

Banka Probank nije ostvarila koristi od nijedne mjere potpore u okviru programa potpore grčkim bankama. U tablici 9. dan je pregled drugih mjera potpore koje su dodijeljene banci Probank.

Tablica 9.

Pregled mjera potpore za banku Probank

Korisnik potpore

Mjera

Opis

Subjekt koji je dodijelio potporu

Datum

Iznos državne potpore (milijuna EUR)

Djelatnosti banke Probank

PB1

Financiranje manjka financijskih sredstava za imovinu prenesenu s banke Probank na Banku

GFFS

26.7.2013.

(Datum sanacije)

562,73

PB2

Preuzeta obveza da se pokriju potrebe za kapitalom povezane s imovinom koja je s banke Probank prenesena na Banku

GFFS

26.7.2013.

(Datum sanacije)

[180 do 280]

Ukupni iznos PB1 i PB2

[742,73 do 842,73]

2.3.4.3.1.   Pokrivanje manjka financijskih sredstava za imovinu prenesenu s banke Probank na Banku u iznosu od 562,73 milijuna EUR (mjera PB1)

| (122) | Manjak financijskih sredstava za imovinu prenesenu s banke Probank na Banku financirao je GFFS. U skladu s odlukama Grčke središnje banke od 26. srpnja i 30. prosinca 2013. GFFS je platio ukupni iznos od 562,73 milijuna EUR u dvije rate, 9. kolovoza i 31. prosinca 2013. |
| --- | --- |

(122)

Manjak financijskih sredstava za imovinu prenesenu s banke Probank na Banku financirao je GFFS. U skladu s odlukama Grčke središnje banke od 26. srpnja i 30. prosinca 2013. GFFS je platio ukupni iznos od 562,73 milijuna EUR u dvije rate, 9. kolovoza i 31. prosinca 2013.

2.3.4.3.2.   Preuzeta obveza GFFS-a da pokrije potrebe za kapitalom povezane s prenesenom imovinom (mjera PB2)

| (123) | U okviru postupka sanacije banke Probank, GFFS je preuzeo obvezu da će pokriti potrebe za kapitalom kupca koje nastanu uslijed preuzimanja imovine banke Probank. Prema tome od GFFS će se tražiti da uloži iznos kapitala jednak 9 % rizikom ponderirane imovine prenesene u Banku. U trenutku sanacije banke Probank procijenjeno je da potrebe za kapitalom povezane s prenesenom imovinom iznose oko [180 do 280] milijuna EUR. |
| --- | --- |

(123)

U okviru postupka sanacije banke Probank, GFFS je preuzeo obvezu da će pokriti potrebe za kapitalom kupca koje nastanu uslijed preuzimanja imovine banke Probank. Prema tome od GFFS će se tražiti da uloži iznos kapitala jednak 9 % rizikom ponderirane imovine prenesene u Banku. U trenutku sanacije banke Probank procijenjeno je da potrebe za kapitalom povezane s prenesenom imovinom iznose oko [180 do 280] milijuna EUR.

| (124) | Kao što je već navedeno u uvodnoj izjavi (41)., GFFS u Banku neće ulagati dodatni kapital s obzirom na to da se Banka u svojem planu restrukturiranja odriče prava da od GFFS-a zatraži da pokrije potencijalne potrebe za kapitalom povezane s prenesenom imovinom. |
| --- | --- |

(124)

Kao što je već navedeno u uvodnoj izjavi (41)., GFFS u Banku neće ulagati dodatni kapital s obzirom na to da se Banka u svojem planu restrukturiranja odriče prava da od GFFS-a zatraži da pokrije potencijalne potrebe za kapitalom povezane s prenesenom imovinom.

2.4.   PLAN RESTRUKTURIRANJA

| (125) | Grčka je 25. lipnja 2014. dostavila plan restrukturiranja Banke u kojem je objašnjeno na koji način Banka, kao kombinirani subjekt nastao preuzimanjem banke FB, banke Probank i tri zadružne banke, namjerava ponovno uspostaviti svoju dugoročnu održivost. |
| --- | --- |

(125)

Grčka je 25. lipnja 2014. dostavila plan restrukturiranja Banke u kojem je objašnjeno na koji način Banka, kao kombinirani subjekt nastao preuzimanjem banke FB, banke Probank i tri zadružne banke, namjerava ponovno uspostaviti svoju dugoročnu održivost.

2.4.1.   Domaće poslovanje

| (126) | U okviru plana restrukturiranja Banka će se usredotočiti na svoje osnovne bankarske djelatnosti u Grčkoj i u Turskoj. |
| --- | --- |

(126)

U okviru plana restrukturiranja Banka će se usredotočiti na svoje osnovne bankarske djelatnosti u Grčkoj i u Turskoj.

| (127) | U pogledu Grčke, glavni je prioritet Banke ponovno uspostaviti profitabilno i održivo bankarsko poslovanje u Grčkoj do kraja razdoblja restrukturiranja, odnosno 31. prosinca 2018. U tu svrhu plan za restrukturiranje uključuje niz mjera kojima se namjeravaju poboljšati operativna učinkovitost i neto kamatna marža Banke te mjere kojima se poboljšavaju njezina kapitalna pozicija i struktura bilance. |
| --- | --- |

(127)

U pogledu Grčke, glavni je prioritet Banke ponovno uspostaviti profitabilno i održivo bankarsko poslovanje u Grčkoj do kraja razdoblja restrukturiranja, odnosno 31. prosinca 2018. U tu svrhu plan za restrukturiranje uključuje niz mjera kojima se namjeravaju poboljšati operativna učinkovitost i neto kamatna marža Banke te mjere kojima se poboljšavaju njezina kapitalna pozicija i struktura bilance.

| (128) | U pogledu operativne učinkovitosti Banka je već započela s opsežnim programom racionalizacije. Od 31. prosinca 2009. do 30. prosinca 2012. Banka je smanjila svoju fizičku prisutnost u Grčkoj. Smanjila je broj podružnica s 575 podružnica 2009. (77) na 511 podružnica 2012. (78) te je smanjila i broj zaposlenika u svojem bankarskom poslovanju u Grčkoj (s 12 534 zaposlenika u prosincu 2009. (79) na 11 230 zaposlenika u prosincu 2012. (80)). |
| --- | --- |

(128)

U pogledu operativne učinkovitosti Banka je već započela s opsežnim programom racionalizacije. Od 31. prosinca 2009. do 30. prosinca 2012. Banka je smanjila svoju fizičku prisutnost u Grčkoj. Smanjila je broj podružnica s 575 podružnica 2009. (77) na 511 podružnica 2012. (78) te je smanjila i broj zaposlenika u svojem bankarskom poslovanju u Grčkoj (s 12 534 zaposlenika u prosincu 2009. (79) na 11 230 zaposlenika u prosincu 2012. (80)).

| (129) | Od prosinca 2012. do kraja 2017. Banka planira dodatno smanjiti broj zaposlenika u Grčkoj (s 13 675 na [...]) (81) unatoč utjecaju preuzimanja banke FB koja je imala 260 zaposlenika i banke Probank koja je imala 1087 zaposlenika (82). Razlika između broja zaposlenika u bankarskom poslovanju u Grčkoj 31. prosinca 2012. (11 230) i ukupnog broja zaposlenika u Grčkoj krajem 2012. (13 675) rezultat je broja zaposlenih u nebankarskim djelatnostima poput osiguranja (Ethniki Hellenic General Insurance S.A.), turizma (Astir Palace Vouliagmenis S.A.) ili sektora nekretnina (NBG Pangaea Reic). |
| --- | --- |

(129)

Od prosinca 2012. do kraja 2017. Banka planira dodatno smanjiti broj zaposlenika u Grčkoj (s 13 675 na [...]) (81) unatoč utjecaju preuzimanja banke FB koja je imala 260 zaposlenika i banke Probank koja je imala 1087 zaposlenika (82). Razlika između broja zaposlenika u bankarskom poslovanju u Grčkoj 31. prosinca 2012. (11 230) i ukupnog broja zaposlenika u Grčkoj krajem 2012. (13 675) rezultat je broja zaposlenih u nebankarskim djelatnostima poput osiguranja (Ethniki Hellenic General Insurance S.A.), turizma (Astir Palace Vouliagmenis S.A.) ili sektora nekretnina (NBG Pangaea Reic).

| (130) | Od prosinca 2012. do kraja 2017. Banka će raditi na racionalizaciji svoje domaće mreže. Broj podružnica povećat će se za [...] s 511 na [...]. Podsjeća se da je 2013. Banka preuzela mreže banke FB s 19 podružnica i mrežu banke Probank sa 112 podružnica. |
| --- | --- |

(130)

Od prosinca 2012. do kraja 2017. Banka će raditi na racionalizaciji svoje domaće mreže. Broj podružnica povećat će se za [...] s 511 na [...]. Podsjeća se da je 2013. Banka preuzela mreže banke FB s 19 podružnica i mrežu banke Probank sa 112 podružnica.

| (131) | Veća učinkovitost u pogledu podružnica i osoblja pomoći će da se smanji ukupni trošak poslovanja Banke u Grčkoj za [...] % s 1 301 milijun EUR na osnovi pro forma u 2012. na [...] milijuna EUR u 2017. (83). Posljedično, očekivani omjer troškova i prihoda bankarskog poslovanja Banke u Grčkoj trebao bi pasti na manje od [...] % na kraju razdoblja restrukturiranja. |
| --- | --- |

(131)

Veća učinkovitost u pogledu podružnica i osoblja pomoći će da se smanji ukupni trošak poslovanja Banke u Grčkoj za [...] % s 1 301 milijun EUR na osnovi pro forma u 2012. na [...] milijuna EUR u 2017. (83). Posljedično, očekivani omjer troškova i prihoda bankarskog poslovanja Banke u Grčkoj trebao bi pasti na manje od [...] % na kraju razdoblja restrukturiranja.

| (132) | U planu restrukturiranja opisano je i na koji će način Banka smanjiti svoje troškove financiranja, što je presudno za ponovnu uspostavu održivosti. Banka očekuje da će moći plaćati niže kamatne stope na svoje depozite na temelju stabilnijeg okruženja i posebno na temelju predviđene stabilizacije i oporavka grčkog gospodarstva, za koje se očekuje da će ponovno rasti od 2014. nadalje. Očekuje se da će se u Grčkoj smanjiti marže na depozite (prosjek oročenih depozita, depozita po viđenju i stopa štednje). Slično tome, ovisnost Banke o likvidnosnoj pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država i širem financiranju iz Eurosustava smanjit će se tijekom razdoblja restrukturiranja. |
| --- | --- |

(132)

U planu restrukturiranja opisano je i na koji će način Banka smanjiti svoje troškove financiranja, što je presudno za ponovnu uspostavu održivosti. Banka očekuje da će moći plaćati niže kamatne stope na svoje depozite na temelju stabilnijeg okruženja i posebno na temelju predviđene stabilizacije i oporavka grčkog gospodarstva, za koje se očekuje da će ponovno rasti od 2014. nadalje. Očekuje se da će se u Grčkoj smanjiti marže na depozite (prosjek oročenih depozita, depozita po viđenju i stopa štednje). Slično tome, ovisnost Banke o likvidnosnoj pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država i širem financiranju iz Eurosustava smanjit će se tijekom razdoblja restrukturiranja.

| (133) | Planom restrukturiranja predviđeno je da će Banka osnažiti i svoju bilancu. Dodatno će se smanjiti i njezin neto omjer kredita i depozita u Grčkoj, dok će se adekvatnost kapitala poboljšati (sa stope osnovnog kapitala od 8,4 % na razini grupe 31. prosinca 2013.). |
| --- | --- |

(133)

Planom restrukturiranja predviđeno je da će Banka osnažiti i svoju bilancu. Dodatno će se smanjiti i njezin neto omjer kredita i depozita u Grčkoj, dok će se adekvatnost kapitala poboljšati (sa stope osnovnog kapitala od 8,4 % na razini grupe 31. prosinca 2013.).

| (134) | Još jedan prioritet Banke je upravljanje lošim kreditima. Banka će poboljšati svoje kreditne postupke u pogledu davanja novih kredita (bolje pokrivanje kolaterala i smanjena ograničenja) i upravljanja lošim kreditima. Stopa loših kredita će [...], s očekivanom stopom od [...] % na kraju razdoblja restrukturiranja (84). Trošak rizika (gubici zbog smanjenja vrijednosti povezane s kreditima) smanjit će se s 2 milijarde EUR 2012. na [...] milijarde EUR 2018 (85). |
| --- | --- |

(134)

Još jedan prioritet Banke je upravljanje lošim kreditima. Banka će poboljšati svoje kreditne postupke u pogledu davanja novih kredita (bolje pokrivanje kolaterala i smanjena ograničenja) i upravljanja lošim kreditima. Stopa loših kredita će [...], s očekivanom stopom od [...] % na kraju razdoblja restrukturiranja (84). Trošak rizika (gubici zbog smanjenja vrijednosti povezane s kreditima) smanjit će se s 2 milijarde EUR 2012. na [...] milijarde EUR 2018 (85).

| (135) | Povećanje operativne učinkovitosti, povećanje neto kamatne marže i smanjenje troška rizika omogućit će Banci da poveća svoju profitabilnost. Banka očekuje da će njezina dobit u Grčkoj iznositi [...] milijuna EUR 2014. i [...] milijuna EUR 2018. Povrat na kapital dosegnut će [...] % 2017. za poslovanje Banke u Grčkoj (86), što je dovoljno s obzirom na profil rizika Banke na taj datum (87). |
| --- | --- |

(135)

Povećanje operativne učinkovitosti, povećanje neto kamatne marže i smanjenje troška rizika omogućit će Banci da poveća svoju profitabilnost. Banka očekuje da će njezina dobit u Grčkoj iznositi [...] milijuna EUR 2014. i [...] milijuna EUR 2018. Povrat na kapital dosegnut će [...] % 2017. za poslovanje Banke u Grčkoj (86), što je dovoljno s obzirom na profil rizika Banke na taj datum (87).

2.4.2.   Međunarodno bankarsko poslovanje (osim Turske)

| (136) | Banka je već počela razduživati i restrukturirati svoju međunarodnu mrežu. Od 2009. broj podružnica u jugoistočnoj Europi smanjen je za 170 (88). |
| --- | --- |

(136)

Banka je već počela razduživati i restrukturirati svoju međunarodnu mrežu. Od 2009. broj podružnica u jugoistočnoj Europi smanjen je za 170 (88).

| (137) | Banka će nastaviti razduživati i restrukturirati svoju međunarodnu mrežu. Banka će osobito prodati svoja društva kćeri u [...] i prodati svoje podružnice u [...]. Te prodaje predstavljaju [...] % imovine Banke izvan Grčke i Turske, odnosno [...] milijuna EUR od 12,101 milijuna EUR krajem 2012. |
| --- | --- |

(137)

Banka će nastaviti razduživati i restrukturirati svoju međunarodnu mrežu. Banka će osobito prodati svoja društva kćeri u [...] i prodati svoje podružnice u [...]. Te prodaje predstavljaju [...] % imovine Banke izvan Grčke i Turske, odnosno [...] milijuna EUR od 12,101 milijuna EUR krajem 2012.

| (138) | Podružnice u [...] i [...] kao i društvo kći u [...] bit će [...]. |
| --- | --- |

(138)

Podružnice u [...] i [...] kao i društvo kći u [...] bit će [...].

| (139) | Kao rezultat tih prodaja, neto financiranje Banke podružnica i društava kćeri bit će ukinuto do kraja razdoblja restrukturiranja. |
| --- | --- |

(139)

Kao rezultat tih prodaja, neto financiranje Banke podružnica i društava kćeri bit će ukinuto do kraja razdoblja restrukturiranja.

2.4.3.   Turska

| (140) | Banka namjerava smanjiti svoje vlasništvo u banci Finansbank na 60 %[...]. |
| --- | --- |

(140)

Banka namjerava smanjiti svoje vlasništvo u banci Finansbank na 60 %[...].

| (141) | [...] će banci Finansbank osigurati [...] te povećati obvezu Banke da banci Finansbank osigura [...]tijekom razdoblja restrukturiranja. |
| --- | --- |

(141)

[...] će banci Finansbank osigurati [...] te povećati obvezu Banke da banci Finansbank osigura [...]tijekom razdoblja restrukturiranja.

| (142) | Banka planira znatan rast banke Finansbank značajno raste tijekom razdoblja restrukturiranja. Provest će i plan kontrole troškova. Banka Finansbank 2014. namjerava [...] i [...]. U narednim godinama [...], što će dovesti do smanjenja omjera troškova i prihoda s [...] na [...] na kraju razdoblja restrukturiranja (89). |
| --- | --- |

(142)

Banka planira znatan rast banke Finansbank značajno raste tijekom razdoblja restrukturiranja. Provest će i plan kontrole troškova. Banka Finansbank 2014. namjerava [...] i [...]. U narednim godinama [...], što će dovesti do smanjenja omjera troškova i prihoda s [...] na [...] na kraju razdoblja restrukturiranja (89).

| (143) | Planom restrukturiranja predviđa se pomno praćenje rizika koje poduzima banka Finansbank. Očekuje se da će umanjenja vrijednosti iznositi manje od [...] % kredita klijenata od 2014. do 2018., uz očekivani povrat na imovinu od [...] % 2018. Povrat na kapital banke Finansbank ostat će na visokoj razini tijekom čitavog razdoblja. |
| --- | --- |

(143)

Planom restrukturiranja predviđa se pomno praćenje rizika koje poduzima banka Finansbank. Očekuje se da će umanjenja vrijednosti iznositi manje od [...] % kredita klijenata od 2014. do 2018., uz očekivani povrat na imovinu od [...] % 2018. Povrat na kapital banke Finansbank ostat će na visokoj razini tijekom čitavog razdoblja.

| (144) | Banka je 2012. prodala svoja poduzeća za osiguranje u Turskoj (životno i neživotno osiguranje) uz kapitalni dobitak od [...] milijuna EUR (90). |
| --- | --- |

(144)

Banka je 2012. prodala svoja poduzeća za osiguranje u Turskoj (životno i neživotno osiguranje) uz kapitalni dobitak od [...] milijuna EUR (90).

2.4.4.   Nebankarske aktivnosti: prodaja [...] aktivnosti povezanih s nekretninama

| (145) | Banka je smanjila svoje vlasništvo u svojem društvu kćeri za poslovanje u sektoru nekretnina Pangea ispod 35 % uz pozitivan učinak na stopu osnovnog kapitala Banke (91). Banka planira prodati i [...] do [...] i svoje društvo kćer za poslovanje s privatnim kapitalom do [...]. |
| --- | --- |

(145)

Banka je smanjila svoje vlasništvo u svojem društvu kćeri za poslovanje u sektoru nekretnina Pangea ispod 35 % uz pozitivan učinak na stopu osnovnog kapitala Banke (91). Banka planira prodati i [...] do [...] i svoje društvo kćer za poslovanje s privatnim kapitalom do [...].

2.4.5.   Prikupljanje privatnog kapitala i doprinos postojećih dioničara i podređenih vjerovnika

| (146) | Banka je uspješno prikupila znatan iznos kapitala na tržištu i time smanjila potrebu za državnom potporom. |
| --- | --- |

(146)

Banka je uspješno prikupila znatan iznos kapitala na tržištu i time smanjila potrebu za državnom potporom.

| (147) | Najprije, Banka je 2009. prikupila privatni kapital izdavanjem prava u iznosu od 1 247 milijuna EUR. Banka je 2010. ponovno prikupila 1 815 milijuna EUR (92) privatnog kapitala s tržišta. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (109)., Banka je uspjela prikupiti 1 079 milijuna EUR kapitala od privatnih ulagača i dokapitalizacijom iz proljeća 2013. Udjeli dioničara koji uključuju one koji su sudjelovali u povećanju kapitala 2009. i 2010. u velikoj su mjeri razvodnjeni dokapitalizacijom iz proljeća 2013.: GFFS je primio 84,4 % dionica Banke, a novi ulagači primili su 10,5 % dionica, ostavljajući tako prethodnim dioničarima samo 5,1 % dionica. Dividenda redovnim dioničarima ili američkim imateljima povlaštenih dionica nije plaćena od 2009. (93). |
| --- | --- |

(147)

Najprije, Banka je 2009. prikupila privatni kapital izdavanjem prava u iznosu od 1 247 milijuna EUR. Banka je 2010. ponovno prikupila 1 815 milijuna EUR (92) privatnog kapitala s tržišta. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi (109)., Banka je uspjela prikupiti 1 079 milijuna EUR kapitala od privatnih ulagača i dokapitalizacijom iz proljeća 2013. Udjeli dioničara koji uključuju one koji su sudjelovali u povećanju kapitala 2009. i 2010. u velikoj su mjeri razvodnjeni dokapitalizacijom iz proljeća 2013.: GFFS je primio 84,4 % dionica Banke, a novi ulagači primili su 10,5 % dionica, ostavljajući tako prethodnim dioničarima samo 5,1 % dionica. Dividenda redovnim dioničarima ili američkim imateljima povlaštenih dionica nije plaćena od 2009. (93).

| (148) | Banka je u svibnju 2014. prikupila 2,5 milijardi EUR kapitala na tržištu. Banka namjerava [...]. |
| --- | --- |

(148)

Banka je u svibnju 2014. prikupila 2,5 milijardi EUR kapitala na tržištu. Banka namjerava [...].

| (149) | U pogledu doprinosa imatelja hibridnog i podređenog duga, Banka je 3. siječnja 2012. ponudila otkup povlaštenih vrijednosnih papira po cijenama koje su se kretale od 45 % do 70 % nominalne vrijednosti tih vrijednosnih papira. Tom je prilikom Banka otkupila i pokrivene obveznice. Za sve te otkupe otkupna cijena određena je na temelju tržišne vrijednosti instrumenata i sadržavala je premiju ne veću od deset postotnih bodova koja je dodana kao poticaj ulagačima da sudjeluju u otkupu. Ponuda je prihvaćena za 44 % vrijednosnih papira, a ukupno povećanje kapitala iznosilo je oko 302 milijuna EUR (94). |
| --- | --- |

(149)

U pogledu doprinosa imatelja hibridnog i podređenog duga, Banka je 3. siječnja 2012. ponudila otkup povlaštenih vrijednosnih papira po cijenama koje su se kretale od 45 % do 70 % nominalne vrijednosti tih vrijednosnih papira. Tom je prilikom Banka otkupila i pokrivene obveznice. Za sve te otkupe otkupna cijena određena je na temelju tržišne vrijednosti instrumenata i sadržavala je premiju ne veću od deset postotnih bodova koja je dodana kao poticaj ulagačima da sudjeluju u otkupu. Ponuda je prihvaćena za 44 % vrijednosnih papira, a ukupno povećanje kapitala iznosilo je oko 302 milijuna EUR (94).

| (150) | Kasnije tijekom 2012. i 2013. Banka je pokrenula dodatna upravljanja pasivom na vrijednosne papire izdane ulagačima, uključujući pokrivene obveznice, hibridne instrumente, instrumente dopunskog kapitala i povlaštene dionice izdane u Sjedinjenim Američkim Državama. Tim je otkupima prikupljen dodatni kapital od [...] milijuna EUR. Ukupno gledano, Banka je navela da ukupni iznos kapitala prikupljenog tijekom upravljanja pasivom proteklih nekoliko godina iznosi otprilike [...] milijuna EUR (95). Uslijed tih otkupa, neplaćeni iznos podređenog i hibridnog duga 31. prosinca 2013. smanjen je na 293 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(150)

Kasnije tijekom 2012. i 2013. Banka je pokrenula dodatna upravljanja pasivom na vrijednosne papire izdane ulagačima, uključujući pokrivene obveznice, hibridne instrumente, instrumente dopunskog kapitala i povlaštene dionice izdane u Sjedinjenim Američkim Državama. Tim je otkupima prikupljen dodatni kapital od [...] milijuna EUR. Ukupno gledano, Banka je navela da ukupni iznos kapitala prikupljenog tijekom upravljanja pasivom proteklih nekoliko godina iznosi otprilike [...] milijuna EUR (95). Uslijed tih otkupa, neplaćeni iznos podređenog i hibridnog duga 31. prosinca 2013. smanjen je na 293 milijuna EUR.

2.5.   PREUZETE OBVEZE GRČKIH NADLEŽNIH TIJELA

| (151) | Grčka se 25. lipnja 2014. obvezala da će Banka i njezina povezana društva provesti plan restrukturiranja dostavljen 25. lipnja 2014. te je preuzela dodatne obveze u pogledu provedbe plana restrukturiranja („preuzete obveze”). U ovom se odjeljku navodi sažetak preuzetih obveza iz Priloga. |
| --- | --- |

(151)

Grčka se 25. lipnja 2014. obvezala da će Banka i njezina povezana društva provesti plan restrukturiranja dostavljen 25. lipnja 2014. te je preuzela dodatne obveze u pogledu provedbe plana restrukturiranja („preuzete obveze”). U ovom se odjeljku navodi sažetak preuzetih obveza iz Priloga.

| (152) | Grčka se najprije obvezala da će Banka restrukturirati svoje komercijalne djelatnosti u Grčkoj ograničavanjem najvećeg broja podružnica i zaposlenika te najvišeg iznosa ukupnih troškova s kojima će se uskladiti do 31. prosinca 2017. (96) |
| --- | --- |

(152)

Grčka se najprije obvezala da će Banka restrukturirati svoje komercijalne djelatnosti u Grčkoj ograničavanjem najvećeg broja podružnica i zaposlenika te najvišeg iznosa ukupnih troškova s kojima će se uskladiti do 31. prosinca 2017. (96)

| (153) | Grčka se obvezala i da će Banka smanjiti trošak depozita prikupljenih u Grčkoj i uskladiti se s najvećim omjerom neto kredita i depozita (97) do 31. prosinca 2017. (98) |
| --- | --- |

(153)

Grčka se obvezala i da će Banka smanjiti trošak depozita prikupljenih u Grčkoj i uskladiti se s najvećim omjerom neto kredita i depozita (97) do 31. prosinca 2017. (98)

| (154) | U pogledu inozemnih društava kćeri Banke Grčka se obvezala da Banka neće davati [...] i da će prodati manjinski udio u tom društvu kćeri. Grčka se obvezala i da će Banka razdužiti niz društava kćeri u inozemstvu do 30. lipnja 2018. (99) |
| --- | --- |

(154)

U pogledu inozemnih društava kćeri Banke Grčka se obvezala da Banka neće davati [...] i da će prodati manjinski udio u tom društvu kćeri. Grčka se obvezala i da će Banka razdužiti niz društava kćeri u inozemstvu do 30. lipnja 2018. (99)

| (155) | Grčka se obvezala da će banka prodati [...] i svoja društva kćeri za poslovanje privatnim kapitalom kao i brojne vrijednosne papire. Uz to, Banka neće kupovati špekulativne vrijednosne papire, uz ograničen broj iznimaka (100). |
| --- | --- |

(155)

Grčka se obvezala da će banka prodati [...] i svoja društva kćeri za poslovanje privatnim kapitalom kao i brojne vrijednosne papire. Uz to, Banka neće kupovati špekulativne vrijednosne papire, uz ograničen broj iznimaka (100).

| (156) | Grčka je preuzela niz obveza u pogledu korporativnog upravljanja Banke. Obvezala se da će ograničiti naknade zaposlenicima i upraviteljima Banke, [...] (101). |
| --- | --- |

(156)

Grčka je preuzela niz obveza u pogledu korporativnog upravljanja Banke. Obvezala se da će ograničiti naknade zaposlenicima i upraviteljima Banke, [...] (101).

| (157) | Grčka se obvezala i da će Banka voditi razboritu kreditnu politiku kako bi osigurala da se odlukama o odobravanju i restrukturiranju kredita nastoji povećati profitabilnost i održivost Banke na najveću moguću razinu. Grčka se obvezala da će Banka postupati u skladu s višim standardima u pogledu praćenja kreditnog rizika te restrukturiranja kredita (102). |
| --- | --- |

(157)

Grčka se obvezala i da će Banka voditi razboritu kreditnu politiku kako bi osigurala da se odlukama o odobravanju i restrukturiranju kredita nastoji povećati profitabilnost i održivost Banke na najveću moguću razinu. Grčka se obvezala da će Banka postupati u skladu s višim standardima u pogledu praćenja kreditnog rizika te restrukturiranja kredita (102).

| (158) | Niz preuzetih obveza odnosi se na poslovanje Banke s povezanim dužnicima. Tim se preuzetim obvezama namjerava osigurati da Banka ne odstupa od razborite bankarske prakse pri odobravanju ili restrukturiranju kredita svojim zaposlenicima, upraviteljima i dioničarima te javnim subjektima, političkim strankama i medijskim društvima (103). |
| --- | --- |

(158)

Niz preuzetih obveza odnosi se na poslovanje Banke s povezanim dužnicima. Tim se preuzetim obvezama namjerava osigurati da Banka ne odstupa od razborite bankarske prakse pri odobravanju ili restrukturiranju kredita svojim zaposlenicima, upraviteljima i dioničarima te javnim subjektima, političkim strankama i medijskim društvima (103).

| (159) | Konačno, Grčka se obvezala da će Banka postupati u skladu s nekim ograničenjima kao što su zabrana isplate kupona i dividendi, zabrana preuzimanja i zabrana oglašavanja državne potpore (104). |
| --- | --- |

(159)

Konačno, Grčka se obvezala da će Banka postupati u skladu s nekim ograničenjima kao što su zabrana isplate kupona i dividendi, zabrana preuzimanja i zabrana oglašavanja državne potpore (104).

| (160) | Te će preuzete obveze do 31. prosinca 2018. pratiti povjerenik za praćenje. |
| --- | --- |

(160)

Te će preuzete obveze do 31. prosinca 2018. pratiti povjerenik za praćenje.

| (161) | Neovisno o tome, Grčka je navela da će zatražiti odobrenje Komisije prije bilo kakvog otkupa jamstava od strane Banke ili bilo kojeg državnog subjekta, uključujući GFFS (105). |
| --- | --- |

(161)

Neovisno o tome, Grčka je navela da će zatražiti odobrenje Komisije prije bilo kakvog otkupa jamstava od strane Banke ili bilo kojeg državnog subjekta, uključujući GFFS (105).

3.   RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA U POGLEDU PRVE DOKAPITALIZACIJE ZA PREMOŠĆIVANJE

| (162) | Komisija je 27. srpnja 2012. pokrenula službeni istražni postupak kako bi provjerila jesu li ispunjeni uvjeti iz Komunikacije o bankarstvu iz 2008. (106) u pogledu primjerenosti, nužnosti i razmjernosti prve dokapitalizacije za premošćivanje koju je u korist Banke proveo GFFS (mjera B1). |
| --- | --- |

(162)

Komisija je 27. srpnja 2012. pokrenula službeni istražni postupak kako bi provjerila jesu li ispunjeni uvjeti iz Komunikacije o bankarstvu iz 2008. (106) u pogledu primjerenosti, nužnosti i razmjernosti prve dokapitalizacije za premošćivanje koju je u korist Banke proveo GFFS (mjera B1).

| (163) | U pogledu primjerenosti te mjere, s obzirom na to da je potpora pristigla nakon prethodne dokapitalizacije i potpore za likvidnost i uzimajući u obzir dugo razdoblje sanacije, Komisija je izrazila sumnje u to da je Banka poduzela sve moguće radnje kako bi izbjegla buduće potrebe za potporom (107). Uz to, Komisiji nije bilo jasno tko će upravljati Bankom nakon što je prva dokapitalizacija za premošćivanje zamijenjena trajnom dokapitalizacijom (108) s obzirom na to da bi Bankom mogla početi upravljati država ili manjinski privatni vlasnici. Komisija je napomenula da bi htjela osigurati da se kvaliteta upravljanja Bankom i posebno njezin postupak davanja kredita ne pogoršaju ni u jednom od tih dvaju slučajeva. |
| --- | --- |

(163)

U pogledu primjerenosti te mjere, s obzirom na to da je potpora pristigla nakon prethodne dokapitalizacije i potpore za likvidnost i uzimajući u obzir dugo razdoblje sanacije, Komisija je izrazila sumnje u to da je Banka poduzela sve moguće radnje kako bi izbjegla buduće potrebe za potporom (107). Uz to, Komisiji nije bilo jasno tko će upravljati Bankom nakon što je prva dokapitalizacija za premošćivanje zamijenjena trajnom dokapitalizacijom (108) s obzirom na to da bi Bankom mogla početi upravljati država ili manjinski privatni vlasnici. Komisija je napomenula da bi htjela osigurati da se kvaliteta upravljanja Bankom i posebno njezin postupak davanja kredita ne pogoršaju ni u jednom od tih dvaju slučajeva.

| (164) | U pogledu nužnosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u uvodnoj izjavi 67. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke NBG Komisija je izrazila sumnju u pogledu toga jesu li bile poduzete sve moguće mjere kako bi se izbjegla buduća potreba Banke za potporom. Nadalje, s obzirom na to da trajanje razdoblja dokapitalizacije za premošćivanje nije bilo točno određeno, Komisija nije mogla zaključiti je li naknada bila dostatna i u skladu s načelima naknade i podjele obveza u okviru pravila za državne potpore. Osim toga, s obzirom na to da uvjeti konverzije prve dokapitalizacije za premošćivanje u trajnu dokapitalizaciju nisu bili poznati u vrijeme donošenja Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke NBG, Komisija ih nije mogla procijeniti. |
| --- | --- |

(164)

U pogledu nužnosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u uvodnoj izjavi 67. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke NBG Komisija je izrazila sumnju u pogledu toga jesu li bile poduzete sve moguće mjere kako bi se izbjegla buduća potreba Banke za potporom. Nadalje, s obzirom na to da trajanje razdoblja dokapitalizacije za premošćivanje nije bilo točno određeno, Komisija nije mogla zaključiti je li naknada bila dostatna i u skladu s načelima naknade i podjele obveza u okviru pravila za državne potpore. Osim toga, s obzirom na to da uvjeti konverzije prve dokapitalizacije za premošćivanje u trajnu dokapitalizaciju nisu bili poznati u vrijeme donošenja Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke NBG, Komisija ih nije mogla procijeniti.

| (165) | U pogledu razmjernosti mjere Komisija je izrazila sumnje u pogledu dostatnosti zaštite (zabrane oglašavanja državne potpore, zabrane isplate kupona i dividendi, zabrane opcija kupnje i zabrane otkupa kako je opisano u uvodnoj izjavi 71. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke NBG) u pogledu prve dokapitalizacije za premošćivanje. Nadalje, u uvodnoj izjavi 72. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke NBG Komisija je navela da bi zbog nedostatka pravila kojima se sprječava da GFFS koordinira sve četiri najveće grčke banke (odnosno Banku, banku Alpha, banku Eurobank i banku Piraeus) i zbog nedostatka primjerene zaštite kako bi se izbjeglo dijeljenje poslovno osjetljivih informacija moglo doći do narušavanja tržišnog natjecanja. Stoga je Komisija predložila imenovanje povjerenika za praćenje koji bi bio fizički prisutan u Banci. |
| --- | --- |

(165)

U pogledu razmjernosti mjere Komisija je izrazila sumnje u pogledu dostatnosti zaštite (zabrane oglašavanja državne potpore, zabrane isplate kupona i dividendi, zabrane opcija kupnje i zabrane otkupa kako je opisano u uvodnoj izjavi 71. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke NBG) u pogledu prve dokapitalizacije za premošćivanje. Nadalje, u uvodnoj izjavi 72. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke NBG Komisija je navela da bi zbog nedostatka pravila kojima se sprječava da GFFS koordinira sve četiri najveće grčke banke (odnosno Banku, banku Alpha, banku Eurobank i banku Piraeus) i zbog nedostatka primjerene zaštite kako bi se izbjeglo dijeljenje poslovno osjetljivih informacija moglo doći do narušavanja tržišnog natjecanja. Stoga je Komisija predložila imenovanje povjerenika za praćenje koji bi bio fizički prisutan u Banci.

4.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA O SLUŽBENOM ISTRAŽNOM POSTUPKU U POGLEDU PRVE DOKAPITALIZACIJE ZA PREMOŠĆIVANJE

Primjedbe banke iz Grčke

| (166) | Komisija je 3. siječnja 2013. primila primjedbe jedne grčke banke na Odluku o pokretanju postupka u pogledu banke NBG. Iz te su grčke banke primijetili da je dokapitalizacija grčkih banaka koju je proveo GFFS u načelu predstavljala pozitivan korak k zdravijem i održivijem bankarskom sustavu te nisu iskazali primjedbe na dokapitalizaciju Banke. |
| --- | --- |

(166)

Komisija je 3. siječnja 2013. primila primjedbe jedne grčke banke na Odluku o pokretanju postupka u pogledu banke NBG. Iz te su grčke banke primijetili da je dokapitalizacija grčkih banaka koju je proveo GFFS u načelu predstavljala pozitivan korak k zdravijem i održivijem bankarskom sustavu te nisu iskazali primjedbe na dokapitalizaciju Banke.

| (167) | Međutim, iako su izrazili svoju punu potporu načelu dokapitalizacije grčkih banaka koju provodi GFFS, iz te su grčke banke objasnili da se u cilju što manjeg narušavanja tržišnog natjecanja i izbjegavanja diskriminacije očekivalo da će dokapitalizacija koju provodi GFFS biti otvorena svim bankama koje posluju u Grčkoj u sličnim okolnostima. |
| --- | --- |

(167)

Međutim, iako su izrazili svoju punu potporu načelu dokapitalizacije grčkih banaka koju provodi GFFS, iz te su grčke banke objasnili da se u cilju što manjeg narušavanja tržišnog natjecanja i izbjegavanja diskriminacije očekivalo da će dokapitalizacija koju provodi GFFS biti otvorena svim bankama koje posluju u Grčkoj u sličnim okolnostima.

5.   PRIMJEDBE IZ GRČKE O SLUŽBENOM ISTRAŽNOM POSTUPKU U POGLEDU PRVE DOKAPITALIZACIJE ZA PREMOŠĆIVANJE

| (168) | Grčka je 5. rujna 2012. dostavila primjedbe koje su pripremili Grčka središnja banka i GFFS. |
| --- | --- |

(168)

Grčka je 5. rujna 2012. dostavila primjedbe koje su pripremili Grčka središnja banka i GFFS.

5.1.   PRIMJEDBE GRČKE SREDIŠNJE BANKE

| (169) | U pogledu primjerenosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u Grčkoj središnjoj banci napomenuli su da je iznos od 18 milijardi EUR kapitala s pomoću kojih je GFFS dokapitalizirao četiri najveće grčke banke u svibnju 2012. bio manji od konačnog iznosa koji je bio potreban kako bi te banke postupno dosegle i održale stopu osnovnog kapitala postavljenu na 10 % do lipnja 2012. i stopu osnovnog kapitala postavljenu na 7 % u okviru trogodišnjeg negativnog scenarija u stresnim uvjetima. Napomenuli su i da je prva dokapitalizacija za premošćivanje bila privremena s obzirom na to da bi se postupak dokapitalizacije zaključio povećanjima temeljnog kapitala tih četiriju banaka. |
| --- | --- |

(169)

U pogledu primjerenosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u Grčkoj središnjoj banci napomenuli su da je iznos od 18 milijardi EUR kapitala s pomoću kojih je GFFS dokapitalizirao četiri najveće grčke banke u svibnju 2012. bio manji od konačnog iznosa koji je bio potreban kako bi te banke postupno dosegle i održale stopu osnovnog kapitala postavljenu na 10 % do lipnja 2012. i stopu osnovnog kapitala postavljenu na 7 % u okviru trogodišnjeg negativnog scenarija u stresnim uvjetima. Napomenuli su i da je prva dokapitalizacija za premošćivanje bila privremena s obzirom na to da bi se postupak dokapitalizacije zaključio povećanjima temeljnog kapitala tih četiriju banaka.

| (170) | U Grčkoj središnjoj banci primijećeno je i da je dokapitalizacija najvećih grčkih banaka dio dugoročnijeg restrukturiranja grčkog bankarskog sektora. Napomenuto je da se u slučajevima u kojima banka ostaje u privatnom vlasništvu uprava najvjerojatnije neće mijenjati dok u slučaju u kojem je banka u državnom vlasništvu (odnosno, u vlasništvu GFFS-a), GFFS može imenovati novu upravu koju će, u svakom slučaju, procijeniti Grčka središnja banka. Iz Grčke središnje banke napomenuli su da oni neprekidno procjenjuju okvir korporativnog upravljanja, adekvatnost uprave i profil rizičnosti svake banke kako bi se osiguralo da se ne poduzima pretjerani rizik. Istaknuli su i da je GFFS već imenovao predstavnike u Upravnom odboru dokapitaliziranih banaka. |
| --- | --- |

(170)

U Grčkoj središnjoj banci primijećeno je i da je dokapitalizacija najvećih grčkih banaka dio dugoročnijeg restrukturiranja grčkog bankarskog sektora. Napomenuto je da se u slučajevima u kojima banka ostaje u privatnom vlasništvu uprava najvjerojatnije neće mijenjati dok u slučaju u kojem je banka u državnom vlasništvu (odnosno, u vlasništvu GFFS-a), GFFS može imenovati novu upravu koju će, u svakom slučaju, procijeniti Grčka središnja banka. Iz Grčke središnje banke napomenuli su da oni neprekidno procjenjuju okvir korporativnog upravljanja, adekvatnost uprave i profil rizičnosti svake banke kako bi se osiguralo da se ne poduzima pretjerani rizik. Istaknuli su i da je GFFS već imenovao predstavnike u Upravnom odboru dokapitaliziranih banaka.

| (171) | Što se tiče nužnosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u Grčkoj središnjoj banci primijećeno je da je dokapitalizacija Banke bila ograničena kako bi se osiguralo ispunjenje minimalnih kapitalnih zahtjeva (8 %) koji su tada bili primjenjivi. Navedeno je i da je razlog dugotrajnom razdoblju prije dokapitalizacije bilo izrazito pogoršanje poslovnog okruženja u Grčkoj i učinak programa UPS-a, složenost cijelog projekta i potreba za maksimalnim povećanjem sudjelovanja privatnih ulagača u povećanjima temeljenog kapitala. |
| --- | --- |

(171)

Što se tiče nužnosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u Grčkoj središnjoj banci primijećeno je da je dokapitalizacija Banke bila ograničena kako bi se osiguralo ispunjenje minimalnih kapitalnih zahtjeva (8 %) koji su tada bili primjenjivi. Navedeno je i da je razlog dugotrajnom razdoblju prije dokapitalizacije bilo izrazito pogoršanje poslovnog okruženja u Grčkoj i učinak programa UPS-a, složenost cijelog projekta i potreba za maksimalnim povećanjem sudjelovanja privatnih ulagača u povećanjima temeljenog kapitala.

| (172) | U pogledu razmjernosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u Grčkoj središnjoj banci istaknuli su da je potpuna provedba plana restrukturiranja koji će se dostaviti Komisiji zaštićena činjenicom da će obustava prava glasa GFFS-a biti ukinuta ako se, između ostalog, plan restrukturiranja bitno prekrši. U Grčkoj središnjoj banci isto su tako primijetili da razlog poteškoća Banke nije bila preniska procjena rizika koju je izvršila uprava Banke ili agresivne poslovne mjere. |
| --- | --- |

(172)

U pogledu razmjernosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u Grčkoj središnjoj banci istaknuli su da je potpuna provedba plana restrukturiranja koji će se dostaviti Komisiji zaštićena činjenicom da će obustava prava glasa GFFS-a biti ukinuta ako se, između ostalog, plan restrukturiranja bitno prekrši. U Grčkoj središnjoj banci isto su tako primijetili da razlog poteškoća Banke nije bila preniska procjena rizika koju je izvršila uprava Banke ili agresivne poslovne mjere.

5.2.   PRIMJEDBE GFFS-A

| (173) | Što se tiče primjerenosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, kako bi se riješilo pitanje mogućeg uplitanja države u slučaju da država osigura velike iznose državne potpore preko GFFS-a i GFFS ima puno pravo glasa, iz GFFS-a su izjavili da se banke koje financira GFFS ne smatraju javnim subjektima ili subjektima koje nadzire država i da njih ne bi nadzirala država nakon što ih GFFS trajno dokapitalizira. Iz GFFS-a su istaknuli da je ona potpuno neovisan privatnopravni subjekt s autonomijom u odlučivanju. Banka ne podliježe nadzoru države, u skladu s člankom 16.C stavkom 2. Zakona o GFFS-u, u skladu s kojim kreditne institucije kojima je GFFS osigurao potporu u obliku kapitala nisu dio šireg javnog sektora. Upućivalo se i na upravljačku strukturu GFFS-a. |
| --- | --- |

(173)

Što se tiče primjerenosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, kako bi se riješilo pitanje mogućeg uplitanja države u slučaju da država osigura velike iznose državne potpore preko GFFS-a i GFFS ima puno pravo glasa, iz GFFS-a su izjavili da se banke koje financira GFFS ne smatraju javnim subjektima ili subjektima koje nadzire država i da njih ne bi nadzirala država nakon što ih GFFS trajno dokapitalizira. Iz GFFS-a su istaknuli da je ona potpuno neovisan privatnopravni subjekt s autonomijom u odlučivanju. Banka ne podliježe nadzoru države, u skladu s člankom 16.C stavkom 2. Zakona o GFFS-u, u skladu s kojim kreditne institucije kojima je GFFS osigurao potporu u obliku kapitala nisu dio šireg javnog sektora. Upućivalo se i na upravljačku strukturu GFFS-a.

| (174) | U pogledu intervencija GFFS-a u upravu Banke, u GFFS-u su napomenuli da će poštovati autonomiju Banke te da se neće uplitati u njezino svakodnevno upravljanje s obzirom na to da je njegova uloga ograničena na način utvrđen u Zakonu o GFFS-u. Naveli su da neće biti uplitanja države ili usklađivanja i da će odluke Banke u pogledu postupka kreditiranja (između ostalog o kolateralu, određivanju cijena i solventnosti dužnika) biti donesene na temelju komercijalnih kriterija. |
| --- | --- |

(174)

U pogledu intervencija GFFS-a u upravu Banke, u GFFS-u su napomenuli da će poštovati autonomiju Banke te da se neće uplitati u njezino svakodnevno upravljanje s obzirom na to da je njegova uloga ograničena na način utvrđen u Zakonu o GFFS-u. Naveli su da neće biti uplitanja države ili usklađivanja i da će odluke Banke u pogledu postupka kreditiranja (između ostalog o kolateralu, određivanju cijena i solventnosti dužnika) biti donesene na temelju komercijalnih kriterija.

| (175) | U GFFS-u su naglasili da je Zakonom o GFFS-u i sporazumom prije upisa postavljena primjerena zaštita kako bi se postojeće privatne dioničare spriječilo u prekomjernom preuzimanju rizika. Ukazali su na sljedeće elemente: i. imenovanje predstavnika GFFS-a kao neovisnih članova bez izvršnih funkcija u Upravnom odboru Banke i njihovo sudjelovanja u odborima; ii. GFFS koji provodi dubinsku analizu u Banci; i iii. činjenica da bi nakon završne dokapitalizacije njezina prava glasa bila ograničena sve dok bi Banka bila u skladu s uvjetima plana restrukturiranja. |
| --- | --- |

(175)

U GFFS-u su naglasili da je Zakonom o GFFS-u i sporazumom prije upisa postavljena primjerena zaštita kako bi se postojeće privatne dioničare spriječilo u prekomjernom preuzimanju rizika. Ukazali su na sljedeće elemente: i. imenovanje predstavnika GFFS-a kao neovisnih članova bez izvršnih funkcija u Upravnom odboru Banke i njihovo sudjelovanja u odborima; ii. GFFS koji provodi dubinsku analizu u Banci; i iii. činjenica da bi nakon završne dokapitalizacije njezina prava glasa bila ograničena sve dok bi Banka bila u skladu s uvjetima plana restrukturiranja.

| (176) | S obzirom na nužnost prve dokapitalizacije za premošćivanje, a ponajprije s obzirom na razinu naknade potpore, u GFFS-u su izjavili da je naknada dogovorena s predstavnicima Komisije, ESB-om i MMF-om. Tom dogovorenom razinom uzeto je u obzir da bi prva dokapitalizacija za premošćivanje bila pretvorena u trajnu dokapitalizaciju do 30. rujna 2012., što je rok koji je bio određen u ožujku 2012. u okviru MGFP-a između Komisije, ESB-a, MMF-a i Grčke. |
| --- | --- |

(176)

S obzirom na nužnost prve dokapitalizacije za premošćivanje, a ponajprije s obzirom na razinu naknade potpore, u GFFS-u su izjavili da je naknada dogovorena s predstavnicima Komisije, ESB-om i MMF-om. Tom dogovorenom razinom uzeto je u obzir da bi prva dokapitalizacija za premošćivanje bila pretvorena u trajnu dokapitalizaciju do 30. rujna 2012., što je rok koji je bio određen u ožujku 2012. u okviru MGFP-a između Komisije, ESB-a, MMF-a i Grčke.

| (177) | U pogledu razmjernosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u GFFS-u je primijećeno da su mjere koje su u GFFS-u bile donesene, poput onih opisanih u uvodnoj izjavi (175)., dovoljna zaštita s obzirom na velike iznose primljene potpore i produženog razdoblja sanacije. Nadalje, u GFFS-u su izjavili da su na snazi primjerene mjere kojima bi se osiguralo da banke u kojima GFFS sudjeluje međusobno ne dijele poslovno osjetljive informacije. Te mjere uključuju imenovanje raznih predstavnika GFFS-a u te banke, mandate upućene onim predstavnicima koji posebno štite od protoka informacija od jednog do drugog predstavnika i jasne interne upute tim službenicima da ne prenose poslovno osjetljive informacije o bankama. Nadalje, u GFFS-u su izjavili da se ne ostvaruju njihova prava povezana s bankama na način koji može spriječiti, ograničiti, narušiti ili znatno smanjiti ili ometati učinkovito tržišno natjecanje. Konačno, u GFFS-u su istaknuli da članovi njegova Upravnog odbora i njegovi zaposlenici podliježu strogim pravilima o povjerljivosti i fiducijarnim obvezama te ih obvezuju odredbe povezane s čuvanjem poslovne tajne u odnosu na njihov posao. |
| --- | --- |

(177)

U pogledu razmjernosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u GFFS-u je primijećeno da su mjere koje su u GFFS-u bile donesene, poput onih opisanih u uvodnoj izjavi (175)., dovoljna zaštita s obzirom na velike iznose primljene potpore i produženog razdoblja sanacije. Nadalje, u GFFS-u su izjavili da su na snazi primjerene mjere kojima bi se osiguralo da banke u kojima GFFS sudjeluje međusobno ne dijele poslovno osjetljive informacije. Te mjere uključuju imenovanje raznih predstavnika GFFS-a u te banke, mandate upućene onim predstavnicima koji posebno štite od protoka informacija od jednog do drugog predstavnika i jasne interne upute tim službenicima da ne prenose poslovno osjetljive informacije o bankama. Nadalje, u GFFS-u su izjavili da se ne ostvaruju njihova prava povezana s bankama na način koji može spriječiti, ograničiti, narušiti ili znatno smanjiti ili ometati učinkovito tržišno natjecanje. Konačno, u GFFS-u su istaknuli da članovi njegova Upravnog odbora i njegovi zaposlenici podliježu strogim pravilima o povjerljivosti i fiducijarnim obvezama te ih obvezuju odredbe povezane s čuvanjem poslovne tajne u odnosu na njihov posao.

6.   PROCJENA POTPORE POVEZANE S PREUZETIM PODUZEĆIMA

6.1.   PROCJENA DRŽAVNE POTPORE POVEZANE SA SANACIJOM TRI ZADRUŽNE BANKE

6.1.1.   Postojanje i iznos potpore

| (178) | Komisija najprije treba procijeniti predstavlja li državna potpora povezana sa sanacijom triju zadružnih banaka (odnosno financiranje manjka financijskih sredstava kojim je omogućen prijenos depozita) državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Prema toj odredbi državna potpora jest svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika u povoljniji položaj u mjeri u kojoj to utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(178)

Komisija najprije treba procijeniti predstavlja li državna potpora povezana sa sanacijom triju zadružnih banaka (odnosno financiranje manjka financijskih sredstava kojim je omogućen prijenos depozita) državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Prema toj odredbi državna potpora jest svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika u povoljniji položaj u mjeri u kojoj to utječe na trgovinu među državama članicama.

| (179) | Komisija će započeti procjenom je li postojala prednost za sljedeće potencijalne korisnike: i. zadružne banke i potencijalno prenesene „djelatnosti” na Banku, i ii. Banku. |
| --- | --- |

(179)

Komisija će započeti procjenom je li postojala prednost za sljedeće potencijalne korisnike: i. zadružne banke i potencijalno prenesene „djelatnosti” na Banku, i ii. Banku.

i.   Postojanje potpore trima zadružnim bankama i djelatnostima potencijalno prenesenim na Banku.

| (180) | U pogledu tri zadružne banke, Komisija primjećuje da su banka Lesvos-Limnos, banka Achaia i banka Lamia stavljene u postupak likvidacije i da im je oduzeta dozvola za poslovanje u sektoru bankarstva. Stoga više neće obavljati gospodarske djelatnosti na bankarskom tržištu. |
| --- | --- |

(180)

U pogledu tri zadružne banke, Komisija primjećuje da su banka Lesvos-Limnos, banka Achaia i banka Lamia stavljene u postupak likvidacije i da im je oduzeta dozvola za poslovanje u sektoru bankarstva. Stoga više neće obavljati gospodarske djelatnosti na bankarskom tržištu.

| (181) | Potpora države, odnosno financiranje manjka financijskih sredstava, predstavljala bi državnu potporu prenesenim potraživanjima i obvezama u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora samo ako one zajedno čine poduzetnika. Koncept poduzetnika obuhvaća svaki subjekt koji se bavi gospodarskom djelatnosti, bez obzira na pravni status i na način na koji se financira. Svaka djelatnost koja se sastoji od ponude dobara ili usluga na nekom tržištu smatra se gospodarskom djelatnosti. Prema tome, kako bi se utvrdilo postoji li potpora za nekog poduzetnika, trebalo bi ocijeniti podrazumijeva li prijenos potraživanja i obveza prijenos gospodarske djelatnosti. |
| --- | --- |

(181)

Potpora države, odnosno financiranje manjka financijskih sredstava, predstavljala bi državnu potporu prenesenim potraživanjima i obvezama u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora samo ako one zajedno čine poduzetnika. Koncept poduzetnika obuhvaća svaki subjekt koji se bavi gospodarskom djelatnosti, bez obzira na pravni status i na način na koji se financira. Svaka djelatnost koja se sastoji od ponude dobara ili usluga na nekom tržištu smatra se gospodarskom djelatnosti. Prema tome, kako bi se utvrdilo postoji li potpora za nekog poduzetnika, trebalo bi ocijeniti podrazumijeva li prijenos potraživanja i obveza prijenos gospodarske djelatnosti.

| (182) | Kako je već navedeno u odjeljku 2.2.1., nakon sanacije tri zadružne banke, samo su depoziti te potraživanja i obveze prema GJFDU-u prenesene na Banku. Tri zadružne banke zapošljavale su ukupno 187 zaposlenika i imale 21 podružnicu. Trebalo bi napomenuti da nije bilo automatskog prijenosa podružnica ili ugovora o radu ili kredita između tri zadružne banke i Banke. Prema tome, činjenica da krediti nisu preneseni na Banku, nego ostaju u tri zadružne banke u stečaju, te činjenica da nisu prenesene ni podružnice te da nije bilo automatskog prijenosa ugovora o radu pridonose (109) zaključku da nije bilo prijenosa gospodarske djelatnosti. Prenesene obveze (odnosno depoziti) ne mogu se smatrati korisnikom državne potpore jer ne čine poduzetnika. |
| --- | --- |

(182)

Kako je već navedeno u odjeljku 2.2.1., nakon sanacije tri zadružne banke, samo su depoziti te potraživanja i obveze prema GJFDU-u prenesene na Banku. Tri zadružne banke zapošljavale su ukupno 187 zaposlenika i imale 21 podružnicu. Trebalo bi napomenuti da nije bilo automatskog prijenosa podružnica ili ugovora o radu ili kredita između tri zadružne banke i Banke. Prema tome, činjenica da krediti nisu preneseni na Banku, nego ostaju u tri zadružne banke u stečaju, te činjenica da nisu prenesene ni podružnice te da nije bilo automatskog prijenosa ugovora o radu pridonose (109) zaključku da nije bilo prijenosa gospodarske djelatnosti. Prenesene obveze (odnosno depoziti) ne mogu se smatrati korisnikom državne potpore jer ne čine poduzetnika.

| (183) | Zaključno, tri postojeća pravna subjekta stavljena su u postupak likvidacije i više ne obavljaju bankarske djelatnosti. Istodobno, prenesene obveze nisu gospodarska djelatnost. |
| --- | --- |

(183)

Zaključno, tri postojeća pravna subjekta stavljena su u postupak likvidacije i više ne obavljaju bankarske djelatnosti. Istodobno, prenesene obveze nisu gospodarska djelatnost.

| (184) | Prema tome, zaključeno je da dodjela obveznica EFFS-a od strane GFFS-a Banci kako bi pokrila manjak financijskih sredstava za preuzetu imovinu i obveze triju zadružnih banaka ne omogućuje nastavak gospodarskih djelatnosti potonjih. Prema tome, potpora GFFS-a ne predstavlja potporu likvidiranim subjektima niti potporu prenesenoj imovini i obvezama. |
| --- | --- |

(184)

Prema tome, zaključeno je da dodjela obveznica EFFS-a od strane GFFS-a Banci kako bi pokrila manjak financijskih sredstava za preuzetu imovinu i obveze triju zadružnih banaka ne omogućuje nastavak gospodarskih djelatnosti potonjih. Prema tome, potpora GFFS-a ne predstavlja potporu likvidiranim subjektima niti potporu prenesenoj imovini i obvezama.

ii.   Postojanje potpore Banci

| (185) | U pogledu toga podrazumijeva li prodaja imovine i obveza triju zadružnih banaka državnu potporu Banci, Komisija mora ocijeniti jesu li ispunjeni određeni zahtjevi, a posebno je potrebno istražiti i. je li postupak prodaje bio javan, bezuvjetan i nediskriminirajući; ii. je li se prodaja odvijala prema tržišnim uvjetima; te iii. je li država u najvećoj mogućoj mjeri povećala prodajnu cijenu za uključenu imovinu i obveze (110). |
| --- | --- |

(185)

U pogledu toga podrazumijeva li prodaja imovine i obveza triju zadružnih banaka državnu potporu Banci, Komisija mora ocijeniti jesu li ispunjeni određeni zahtjevi, a posebno je potrebno istražiti i. je li postupak prodaje bio javan, bezuvjetan i nediskriminirajući; ii. je li se prodaja odvijala prema tržišnim uvjetima; te iii. je li država u najvećoj mogućoj mjeri povećala prodajnu cijenu za uključenu imovinu i obveze (110).

| (186) | Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi (64)., Grčka središnja banka kontaktirala je samo pet najvećih grčkih kreditnih institucija koje su u to vrijeme poslovale u Grčkoj. Zbog činjenice da je kontaktiran ograničen broj kupaca ne može se isključiti da je natječaj bio javan s obzirom da su to bile jedine kreditne institucije koje bi mogle biti zainteresirane za podnošenje ponude. Osim toga, paket za prodaju uključivao je samo depozite. Prema tome, kako bi se ostvarila korist od sinergije tih depozita, potrebno je poslovati u predmetnom zemljopisnom području. Banka koja nije prisutna na tim područjima ne bi mogla ponuditi usluge deponentima, pa bi zadržavanje depozita bilo minimalno te bi preuzimatelj podnio troškove preuzimanja depozita bez ikakve dobivene koristi. Grčka središnja banka prema tome mogla je razumno pretpostaviti da će u kratkom vremenskom okviru koji joj je stajao na raspolaganju za sanaciju triju zadružnih banaka samo kreditne institucije čiji su poslovni modeli omogućavali servisiranje tih deponenata imati zanimanje za preuzimanje te imovine. Banka i tri druge banke dostavile su obvezujuće ponude. Ponuda Banke bila je najbolja ponuda u smislu novčanog uloga i vremena potrebnog za zaključivanje prijenosa. Banka je ponudila uplatiti novčani ulog jednak [...] % vrijednosti prenesenih depozita i procijenila je da bi prijenos mogao biti izvršen u roku od jednog radnog dana. |
| --- | --- |

(186)

Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi (64)., Grčka središnja banka kontaktirala je samo pet najvećih grčkih kreditnih institucija koje su u to vrijeme poslovale u Grčkoj. Zbog činjenice da je kontaktiran ograničen broj kupaca ne može se isključiti da je natječaj bio javan s obzirom da su to bile jedine kreditne institucije koje bi mogle biti zainteresirane za podnošenje ponude. Osim toga, paket za prodaju uključivao je samo depozite. Prema tome, kako bi se ostvarila korist od sinergije tih depozita, potrebno je poslovati u predmetnom zemljopisnom području. Banka koja nije prisutna na tim područjima ne bi mogla ponuditi usluge deponentima, pa bi zadržavanje depozita bilo minimalno te bi preuzimatelj podnio troškove preuzimanja depozita bez ikakve dobivene koristi. Grčka središnja banka prema tome mogla je razumno pretpostaviti da će u kratkom vremenskom okviru koji joj je stajao na raspolaganju za sanaciju triju zadružnih banaka samo kreditne institucije čiji su poslovni modeli omogućavali servisiranje tih deponenata imati zanimanje za preuzimanje te imovine. Banka i tri druge banke dostavile su obvezujuće ponude. Ponuda Banke bila je najbolja ponuda u smislu novčanog uloga i vremena potrebnog za zaključivanje prijenosa. Banka je ponudila uplatiti novčani ulog jednak [...] % vrijednosti prenesenih depozita i procijenila je da bi prijenos mogao biti izvršen u roku od jednog radnog dana.

| (187) | Na temelju prethodno navedenog, Komisija zaključuje da se državna potpora Banci može isključiti, u skladu s točkom 20. Komunikacije o restrukturiranju i praksom Komisije u donošenju odluka (111). |
| --- | --- |

(187)

Na temelju prethodno navedenog, Komisija zaključuje da se državna potpora Banci može isključiti, u skladu s točkom 20. Komunikacije o restrukturiranju i praksom Komisije u donošenju odluka (111).

iii.   Zaključak o postojanju potpore

| (188) | Potpora države uključena u prodaju triju zadružnih banaka ne predstavlja državnu potporu trima zadružnim bankama, prenesenoj imovini ili Banci. Prema tome, mjera se ne smatra potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(188)

Potpora države uključena u prodaju triju zadružnih banaka ne predstavlja državnu potporu trima zadružnim bankama, prenesenoj imovini ili Banci. Prema tome, mjera se ne smatra potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

6.2.   PROCJENA POTPORE POVEZANE S BANKOM FIRST BUSINESS BANK

6.2.1.   Postojanje i iznos potpore

| (189) | Komisija mora procijeniti čine li mjere državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(189)

Komisija mora procijeniti čine li mjere državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

6.2.1.1.   Postojanje potpore u obliku mjera odobrenih u okviru Programa potpore grčkim bankama (mjere FB1, FB2 i FB3)

| (190) | Dokapitalizacija banke FB koju je provela Grčka u iznosu od 50 milijuna EUR u srpnju 2009. (mjera FB1), grčki državni vrijednosni papiri u iznosu od 60 milijuna EUR u svibnju 2012. (mjera FB2) i državno jamstvo dano banci FB za izdane obveznice nominalne vrijednosti od 50 milijuna EUR u ožujku 2011. (mjera FB3) dodijeljene su u okviru programa potpore grčkim bankama (112). U Odluci kojom se taj program odobrava Komisija je zaključila da bi mjere dodijeljene u okviru tog programa činile državnu potporu. |
| --- | --- |

(190)

Dokapitalizacija banke FB koju je provela Grčka u iznosu od 50 milijuna EUR u srpnju 2009. (mjera FB1), grčki državni vrijednosni papiri u iznosu od 60 milijuna EUR u svibnju 2012. (mjera FB2) i državno jamstvo dano banci FB za izdane obveznice nominalne vrijednosti od 50 milijuna EUR u ožujku 2011. (mjera FB3) dodijeljene su u okviru programa potpore grčkim bankama (112). U Odluci kojom se taj program odobrava Komisija je zaključila da bi mjere dodijeljene u okviru tog programa činile državnu potporu.

| (191) | Prema tome, Komisija primjećuje da prenesene djelatnosti više ne bi postojale da nije bilo tih mjera. Te su mjere doprinijele stabilizaciji i nastavku gospodarskih djelatnosti koje su kasnije prenesene na Banku pa prema tome Komisija smatra da su donijele korist gospodarskim djelatnostima banke FB koje su kasnije prenesene na Banku te predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(191)

Prema tome, Komisija primjećuje da prenesene djelatnosti više ne bi postojale da nije bilo tih mjera. Te su mjere doprinijele stabilizaciji i nastavku gospodarskih djelatnosti koje su kasnije prenesene na Banku pa prema tome Komisija smatra da su donijele korist gospodarskim djelatnostima banke FB koje su kasnije prenesene na Banku te predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

6.2.1.2.   Postojanje potpore u mjerama koje su odobrene s obzirom na sanaciju banke FB (mjere FB4 i FB5)

| (192) | Komisija primjećuje da je GFFS tijelo koje je osnovala i koje financira Grčka kako bi pružila potporu bankama, te stoga mjere FB4 i FB5 uključuju potporu države. Komisija primjećuje i da su mjere FB4 i FB5 selektivne po svojoj prirodi jer koriste samo djelatnostima banke FB. |
| --- | --- |

(192)

Komisija primjećuje da je GFFS tijelo koje je osnovala i koje financira Grčka kako bi pružila potporu bankama, te stoga mjere FB4 i FB5 uključuju potporu države. Komisija primjećuje i da su mjere FB4 i FB5 selektivne po svojoj prirodi jer koriste samo djelatnostima banke FB.

| (193) | Štoviše, Komisija smatra da se mjerama FB4 i FB5 djelatnostima banke FB daje jasna prednost time što ih se održava na životu. Nalog za prijenos u tom slučaju doista jest prodaja „en bloc”. Iako vlasnički kapital i podređeni dug neće biti preneseni, ključna produktivna bankarska imovina bit će prenesena (podružnice, depoziti i krediti). Prema tome, mjerom FB4 prenesenim djelatnostima daje se prednost jer se njome osigurava dovoljno imovine da se pokriju njihovi depoziti te prenesene djelatnosti nastavljaju postojati zbog en bloc prodaje imovine banke FB. |
| --- | --- |

(193)

Štoviše, Komisija smatra da se mjerama FB4 i FB5 djelatnostima banke FB daje jasna prednost time što ih se održava na životu. Nalog za prijenos u tom slučaju doista jest prodaja „en bloc”. Iako vlasnički kapital i podređeni dug neće biti preneseni, ključna produktivna bankarska imovina bit će prenesena (podružnice, depoziti i krediti). Prema tome, mjerom FB4 prenesenim djelatnostima daje se prednost jer se njome osigurava dovoljno imovine da se pokriju njihovi depoziti te prenesene djelatnosti nastavljaju postojati zbog en bloc prodaje imovine banke FB.

| (194) | Štoviše, bez mjere FB5 prodaja ne bi bila moguća jer bi prijenos imao potencijalno negativni učinak na stopu adekvatnosti kapitala preuzimatelja. Prema tome, prenesene djelatnosti više ne bi postojale pa im se stoga mjerama FB4 i FB5 pruža jasna prednost. |
| --- | --- |

(194)

Štoviše, bez mjere FB5 prodaja ne bi bila moguća jer bi prijenos imao potencijalno negativni učinak na stopu adekvatnosti kapitala preuzimatelja. Prema tome, prenesene djelatnosti više ne bi postojale pa im se stoga mjerama FB4 i FB5 pruža jasna prednost.

| (195) | Komisija smatra da mjere FB4 i FB5 nisu u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. GFFS zapravo nema izgleda ostvariti dobit na svoj doprinos: u zamjenu za svoj doprinos nije primio pravo potraživanja u odnosu na Banku, nego pravo potraživanja u odnosu na subjekt koji je u postupku likvidacije, odnosno banku FB (113). Prema tome, GFFS vjerojatno neće u potpunosti povratiti novac koji je uplatio kao doprinos. |
| --- | --- |

(195)

Komisija smatra da mjere FB4 i FB5 nisu u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. GFFS zapravo nema izgleda ostvariti dobit na svoj doprinos: u zamjenu za svoj doprinos nije primio pravo potraživanja u odnosu na Banku, nego pravo potraživanja u odnosu na subjekt koji je u postupku likvidacije, odnosno banku FB (113). Prema tome, GFFS vjerojatno neće u potpunosti povratiti novac koji je uplatio kao doprinos.

| (196) | Selektivna prednost koja se omogućava mjerama FB4 i FB5 narušava tržišno natjecanje održavanjem jedne bankarske djelatnosti na životu, omogućujući joj da posluje na tržištu i da se natječe s drugim bankama, uključujući društva kćeri inozemnih banaka koje djeluju u Grčkoj ili koje su potencijalno zainteresirane za ulazak na grčko tržište. Stoga mjere FB4 i FB5 utječu na trgovinu između država članica i mogu narušiti tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(196)

Selektivna prednost koja se omogućava mjerama FB4 i FB5 narušava tržišno natjecanje održavanjem jedne bankarske djelatnosti na životu, omogućujući joj da posluje na tržištu i da se natječe s drugim bankama, uključujući društva kćeri inozemnih banaka koje djeluju u Grčkoj ili koje su potencijalno zainteresirane za ulazak na grčko tržište. Stoga mjere FB4 i FB5 utječu na trgovinu između država članica i mogu narušiti tržišno natjecanje.

| (197) | Komisija stoga zaključuje da pokrivanje manjka financijskih sredstava od strane GFFS-a u iznosu od 456,97 milijuna EUR povezano s imovinom prenesenom s banke FB na Banku i obveza koju je GFFS preuzeo u pogledu pokrivanja potreba za kapitalom povezanih s tom imovinom, što može doseći iznos od 100 milijuna EUR, predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(197)

Komisija stoga zaključuje da pokrivanje manjka financijskih sredstava od strane GFFS-a u iznosu od 456,97 milijuna EUR povezano s imovinom prenesenom s banke FB na Banku i obveza koju je GFFS preuzeo u pogledu pokrivanja potreba za kapitalom povezanih s tom imovinom, što može doseći iznos od 100 milijuna EUR, predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

Korisnik mjera FB4 i FB5

| (198) | Kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi (193)., Komisija smatra da su korisnik mjera FB4 i FB5 djelatnosti banke FB s obzirom na to da im je potpora omogućila nastavak tih gospodarskih djelatnosti u okviru Banke. |
| --- | --- |

(198)

Kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi (193)., Komisija smatra da su korisnik mjera FB4 i FB5 djelatnosti banke FB s obzirom na to da im je potpora omogućila nastavak tih gospodarskih djelatnosti u okviru Banke.

| (199) | U pogledu toga uključuje li prodaja djelatnosti banke FB državnu potporu Banci, u skladu s točkom 49. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komisija mora ocijeniti jesu li ispunjeni određeni zahtjevi. Posebno je potrebno istražiti: i. je li postupak prodaje bio javan i nediskriminirajući; ii. je li se prodaja odvijala prema tržišnim uvjetima; te iii. je li financijska ustanova ili vlada u najvećoj mogućoj mjeri povećala prodajnu cijenu za uključenu imovinu i obveze. |
| --- | --- |

(199)

U pogledu toga uključuje li prodaja djelatnosti banke FB državnu potporu Banci, u skladu s točkom 49. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komisija mora ocijeniti jesu li ispunjeni određeni zahtjevi. Posebno je potrebno istražiti: i. je li postupak prodaje bio javan i nediskriminirajući; ii. je li se prodaja odvijala prema tržišnim uvjetima; te iii. je li financijska ustanova ili vlada u najvećoj mogućoj mjeri povećala prodajnu cijenu za uključenu imovinu i obveze.

| (200) | Banka je preuzela paket imovine i obveza banke FB jer je podnijela bolju ponudu u okviru nediskriminirajućeg postupka nadmetanja otvorenog drugim bankama. Grčka središnja banka odlučila je obratiti se samo četirima najvećim bankama koje posluju u Grčkoj, od kojih su samo Banka i jedna druga banka predale neobvezujuće ponude. Grčka središnja banka pozvala je ta dva ponuditelja da podnesu poboljšane ponude. Grčka središnja banka odabrala je banku NBG jer je njezina ponuda podrazumijevala niže troškove sanacije (114). |
| --- | --- |

(200)

Banka je preuzela paket imovine i obveza banke FB jer je podnijela bolju ponudu u okviru nediskriminirajućeg postupka nadmetanja otvorenog drugim bankama. Grčka središnja banka odlučila je obratiti se samo četirima najvećim bankama koje posluju u Grčkoj, od kojih su samo Banka i jedna druga banka predale neobvezujuće ponude. Grčka središnja banka pozvala je ta dva ponuditelja da podnesu poboljšane ponude. Grčka središnja banka odabrala je banku NBG jer je njezina ponuda podrazumijevala niže troškove sanacije (114).

| (201) | Komisija primjećuje da se Grčka središnja banka obratila samo četirima bankama (115). Činjenicom da je kontaktiran ograničen broj kupaca ne može se isključiti da je natječaj bio otvoren s obzirom da u Grčkoj nema drugih banaka koje su dovoljno velike da apsorbiraju ponuđenu imovinu i s adekvatnim kapitalom u trenutku sanacije banke FB te s obzirom na ograničeni interes u trenutku sanacije banke FB, što je vidljivo iz broja inozemnih kreditnih i financijskih institucija koje su poslovale u bankarskim djelatnostima u Grčkoj. Štoviše, Grčka središnja banka unaprijed je odredila portfelj imovine i obveza koje će se prenijeti i vremenski okvir koji bi ponuditelji trebali poštovati da bi nalog bio valjan. Komisija smatra da je postupak prodaje bio otvoren i nediskriminirajući. |
| --- | --- |

(201)

Komisija primjećuje da se Grčka središnja banka obratila samo četirima bankama (115). Činjenicom da je kontaktiran ograničen broj kupaca ne može se isključiti da je natječaj bio otvoren s obzirom da u Grčkoj nema drugih banaka koje su dovoljno velike da apsorbiraju ponuđenu imovinu i s adekvatnim kapitalom u trenutku sanacije banke FB te s obzirom na ograničeni interes u trenutku sanacije banke FB, što je vidljivo iz broja inozemnih kreditnih i financijskih institucija koje su poslovale u bankarskim djelatnostima u Grčkoj. Štoviše, Grčka središnja banka unaprijed je odredila portfelj imovine i obveza koje će se prenijeti i vremenski okvir koji bi ponuditelji trebali poštovati da bi nalog bio valjan. Komisija smatra da je postupak prodaje bio otvoren i nediskriminirajući.

| (202) | Negativnom cijenom (odnosno, uzimanjem u obzir manjka financijskih sredstava i pokrivanje prethodno spomenutih potreba za kapitalom) za imovinu i obveze banke FB ne isključuje se činjenica da prodajna cijena odražava tržišnu vrijednost poslovanja (116). Komisija nema razloga vjerovati da dana ponuda i plaćena cijena nisu odražavali tržišnu cijenu poslovanja. Napominje se da, u skladu s grčkim zakonom, fer vrijednost prenesene imovine prvotno procjenjuje Grčka središnja banka, a potom je provjeravaju i prilagođavaju vanjski stručnjaci tijekom sljedećih šest mjeseci. Slijedom toga Komisija zaključuje da je postupak prodaje proveden pod tržišnim uvjetima. Na temelju prethodno navedenog, u skladu s točkom 49. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., točke 20. Komunikacije o restrukturiranju i vlastite prakse u pogledu odlučivanja (117), Komisija zaključuje da se državna potpora Banci može isključiti. |
| --- | --- |

(202)

Negativnom cijenom (odnosno, uzimanjem u obzir manjka financijskih sredstava i pokrivanje prethodno spomenutih potreba za kapitalom) za imovinu i obveze banke FB ne isključuje se činjenica da prodajna cijena odražava tržišnu vrijednost poslovanja (116). Komisija nema razloga vjerovati da dana ponuda i plaćena cijena nisu odražavali tržišnu cijenu poslovanja. Napominje se da, u skladu s grčkim zakonom, fer vrijednost prenesene imovine prvotno procjenjuje Grčka središnja banka, a potom je provjeravaju i prilagođavaju vanjski stručnjaci tijekom sljedećih šest mjeseci. Slijedom toga Komisija zaključuje da je postupak prodaje proveden pod tržišnim uvjetima. Na temelju prethodno navedenog, u skladu s točkom 49. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., točke 20. Komunikacije o restrukturiranju i vlastite prakse u pogledu odlučivanja (117), Komisija zaključuje da se državna potpora Banci može isključiti.

6.2.1.3.   Zaključak o postojanju i ukupnom iznosu primljene potpore

| (203) | Na temelju uvodnih izjava (190) do (197), Komisija smatra da mjere FB1, FB2, FB3, FB4 i FB5 ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 107. stavku 1. Ugovora te da čine državnu potporu. |
| --- | --- |

(203)

Na temelju uvodnih izjava (190) do (197), Komisija smatra da mjere FB1, FB2, FB3, FB4 i FB5 ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 107. stavku 1. Ugovora te da čine državnu potporu.

| (204) | Stoga Komisija zaključuje da su djelatnosti banke FB primile državnu potporu u obliku kapitala u iznosu od 606,97 milijuna EUR (mjere FB1, FB4 i FB5), uz zajmove u obliku grčkih državnih vrijednosnih papira u iznosu od 60 milijuna EUR (mjera FB2) i državna jamstva u iznosu od 50 milijuna EUR (mjera FB3), kao što je sažeto u tablici 10.

  Tablica 10.


  Pregled ukupne potpore koju su primile djelatnosti banke FB









  Korisnik potpore | Mjera | Priroda potpore | Iznos potpore (u milijunima EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Djelatnosti banke FB | FB1 | Dokapitalizacija | 50 |
| FB4 | Financiranje manjka financijskih sredstava banke FB za Banku | 456,97 |
| FB5 | Dopis o preuzimanju obveze da se pokriju potrebe za kapitalom povezane s imovinom koja je s banke FB prenesena na Banku | 100 |
| Ukupni iznos dodijeljene potpore u obliku kapitala | 606,97 |
| Ukupna potpora u kapitalu koja je na kraju isplaćena | 506,97 |
| Korisnik potpore | Mjera | Priroda potpore | |
| Djelatnosti banke FB | FB2 | Zaduživanje izdavanjem obveznica | 60 |
| | FB3 | Jamstvo | 50 |
| Ukupni odobreni iznos potpore za likvidnost | 110 |

(204)

Stoga Komisija zaključuje da su djelatnosti banke FB primile državnu potporu u obliku kapitala u iznosu od 606,97 milijuna EUR (mjere FB1, FB4 i FB5), uz zajmove u obliku grčkih državnih vrijednosnih papira u iznosu od 60 milijuna EUR (mjera FB2) i državna jamstva u iznosu od 50 milijuna EUR (mjera FB3), kao što je sažeto u tablici 10.

Tablica 10.

Pregled ukupne potpore koju su primile djelatnosti banke FB

Korisnik potpore

Mjera

Priroda potpore

Iznos potpore (u milijunima EUR)

Djelatnosti banke FB

FB1

Dokapitalizacija

50

FB4

Financiranje manjka financijskih sredstava banke FB za Banku

456,97

FB5

Dopis o preuzimanju obveze da se pokriju potrebe za kapitalom povezane s imovinom koja je s banke FB prenesena na Banku

100

Ukupni iznos dodijeljene potpore u obliku kapitala

606,97

Ukupna potpora u kapitalu koja je na kraju isplaćena

506,97

Korisnik potpore

Mjera

Priroda potpore

Djelatnosti banke FB

FB2

Zaduživanje izdavanjem obveznica

60

FB3

Jamstvo

50

Ukupni odobreni iznos potpore za likvidnost

110

6.2.2.   Pravna osnova za procjenu spojivosti

| (205) | Člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora Komisiju se ovlašćuje da utvrdi spojivost potpore s unutarnjim tržištem ako joj je svrha „otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu neke države članice”. |
| --- | --- |

(205)

Člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora Komisiju se ovlašćuje da utvrdi spojivost potpore s unutarnjim tržištem ako joj je svrha „otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu neke države članice”.

| (206) | Komisija priznaje da globalna financijska kriza može stvoriti ozbiljne poremećaje u gospodarstvu države članice i da se mjerama za potporu banaka taj poremećaj može ispraviti. To je potvrđeno Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o restrukturiranju. Komisija i dalje smatra da su zahtjevi za državnu potporu koji se moraju odobriti u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora ispunjeni s obzirom na ponovno pojavljivanje stresnih uvjeta na financijskim tržištima. Komisija je to potvrdila donošenjem Komunikacije o produženju (118) iz 2011. i Komunikacije o bankarstvu (119) iz 2013. |
| --- | --- |

(206)

Komisija priznaje da globalna financijska kriza može stvoriti ozbiljne poremećaje u gospodarstvu države članice i da se mjerama za potporu banaka taj poremećaj može ispraviti. To je potvrđeno Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o restrukturiranju. Komisija i dalje smatra da su zahtjevi za državnu potporu koji se moraju odobriti u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora ispunjeni s obzirom na ponovno pojavljivanje stresnih uvjeta na financijskim tržištima. Komisija je to potvrdila donošenjem Komunikacije o produženju (118) iz 2011. i Komunikacije o bankarstvu (119) iz 2013.

| (207) | U pogledu grčkog gospodarstva u svojim odlukama o odobravanju i produženju Programa potpore grčkim bankama, kao i u svojim odobrenjima mjera državne pomoći koju je Grčka dodijelila pojedinačnim bankama, Komisija je potvrdila da postoji prijetnja ozbiljnog narušavanja u grčkom gospodarstvu i da je državna potpora bankama primjerena za ispravljanje tog poremećaja. Stoga bi pravna osnova za procjenu mjera potpore trebao biti članak 107. stavak 3. točka (b) Ugovora. |
| --- | --- |

(207)

U pogledu grčkog gospodarstva u svojim odlukama o odobravanju i produženju Programa potpore grčkim bankama, kao i u svojim odobrenjima mjera državne pomoći koju je Grčka dodijelila pojedinačnim bankama, Komisija je potvrdila da postoji prijetnja ozbiljnog narušavanja u grčkom gospodarstvu i da je državna potpora bankama primjerena za ispravljanje tog poremećaja. Stoga bi pravna osnova za procjenu mjera potpore trebao biti članak 107. stavak 3. točka (b) Ugovora.

| (208) | U skladu s točkom 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., kako bi potpora bila usklađena s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti:
  (a)   Primjerenost: potpora mora biti dobro usmjerena kako bi se učinkovito postigao cilj ispravljanja ozbiljnog poremećaja u gospodarstvu. To ne bi bio slučaj da mjera nije primjerena za ispravljanje poremećaja.
  (b)   Nužnost: mjera potpora mora u svojem iznosu i obliku biti nužna za postizanje cilja. Stoga se ona mora sastojati od minimalnog iznosa koji je nužan za postizanje cilja i poprimiti oblik koji je najprimjereniji za ispravljanje poremećaja.
  (c)   Razmjernost: pozitivni učinci mjere moraju biti primjereno uravnoteženi u usporedbi s narušavanjem tržišnog natjecanja kako bi se narušavanje ograničilo na najmanju moguću mjeru nužnu za postizanje ciljeva mjere. |
| --- | --- |

(208)

U skladu s točkom 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., kako bi potpora bila usklađena s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti:

(a)   Primjerenost: potpora mora biti dobro usmjerena kako bi se učinkovito postigao cilj ispravljanja ozbiljnog poremećaja u gospodarstvu. To ne bi bio slučaj da mjera nije primjerena za ispravljanje poremećaja.

(b)   Nužnost: mjera potpora mora u svojem iznosu i obliku biti nužna za postizanje cilja. Stoga se ona mora sastojati od minimalnog iznosa koji je nužan za postizanje cilja i poprimiti oblik koji je najprimjereniji za ispravljanje poremećaja.

(c)   Razmjernost: pozitivni učinci mjere moraju biti primjereno uravnoteženi u usporedbi s narušavanjem tržišnog natjecanja kako bi se narušavanje ograničilo na najmanju moguću mjeru nužnu za postizanje ciljeva mjere.

| (209) | Tijekom financijske krize Komisija je izradila kriterije spojivosti za različite vrste mjera potpora. Načela za procjenu mjera potpora prvobitno su bila utvrđena u Komunikaciji o bankarstvu iz 2008. |
| --- | --- |

(209)

Tijekom financijske krize Komisija je izradila kriterije spojivosti za različite vrste mjera potpora. Načela za procjenu mjera potpora prvobitno su bila utvrđena u Komunikaciji o bankarstvu iz 2008.

| (210) | Komunikacijom o dokapitalizaciji utvrđuju se dodatne smjernice na razini naknade potrebne za dokapitalizacije koje provodi država. |
| --- | --- |

(210)

Komunikacijom o dokapitalizaciji utvrđuju se dodatne smjernice na razini naknade potrebne za dokapitalizacije koje provodi država.

| (211) | Konačno, Komisija je u Komunikaciji o restrukturiranju objasnila na koji će način procijeniti planove restrukturiranja. U svojoj će procjeni plana za restrukturiranje Banke u okviru Komunikacije za restrukturiranje Komisija u obzir uzeti sve mjere navedene u tablici 10. |
| --- | --- |

(211)

Konačno, Komisija je u Komunikaciji o restrukturiranju objasnila na koji će način procijeniti planove restrukturiranja. U svojoj će procjeni plana za restrukturiranje Banke u okviru Komunikacije za restrukturiranje Komisija u obzir uzeti sve mjere navedene u tablici 10.

6.2.3.   Spojivost mjera potpore u okviru Komunikacije o bankarstvu iz 2008. i Komunikacije o dokapitalizaciji

6.2.3.1.   Spojivost mjera FB1, FB2 i FB3 s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008.

| (212) | Mjere FB1, FB2 i FB3 dodijeljene su u okviru Programa potpore grčkim bankama. Mjere uključene u okviru tog programa već su ocijenjene kao spojive s unutarnjim tržištem u odluci Komisije od 19. studenoga 2008. |
| --- | --- |

(212)

Mjere FB1, FB2 i FB3 dodijeljene su u okviru Programa potpore grčkim bankama. Mjere uključene u okviru tog programa već su ocijenjene kao spojive s unutarnjim tržištem u odluci Komisije od 19. studenoga 2008.

6.2.3.2.   Spojivost mjera FB4 and FB5 s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o dokapitalizaciji

6.2.3.2.1.   Primjerenost

| (213) | U pogledu primjerenosti mjera FB4 i FB5, Komisija smatra da su te mjere primjerene jer štite deponente banke FB te slijedom toga i financijsku stabilnost. Te djelatnosti ne bi mogle nastaviti s poslovanjem da nije bilo potpore GFFS-a s obzirom na to da je banka FB u trenutku sanacije imala negativni vlasnički kapital, a u teškim uvjetima koji su tada prevladavali na tržištu nijedna banka ne bi preuzela portfelj imovine i obveza negativne vrijednosti koji bi negativno utjecao na njezinu poziciju u pogledu adekvatnosti kapitala. Stoga se tim mjerama osiguralo održavanje financijske stabilnosti u Grčkoj. Na temelju toga Komisija smatra da su mjere primjerene kao potpora za sanaciju. |
| --- | --- |

(213)

U pogledu primjerenosti mjera FB4 i FB5, Komisija smatra da su te mjere primjerene jer štite deponente banke FB te slijedom toga i financijsku stabilnost. Te djelatnosti ne bi mogle nastaviti s poslovanjem da nije bilo potpore GFFS-a s obzirom na to da je banka FB u trenutku sanacije imala negativni vlasnički kapital, a u teškim uvjetima koji su tada prevladavali na tržištu nijedna banka ne bi preuzela portfelj imovine i obveza negativne vrijednosti koji bi negativno utjecao na njezinu poziciju u pogledu adekvatnosti kapitala. Stoga se tim mjerama osiguralo održavanje financijske stabilnosti u Grčkoj. Na temelju toga Komisija smatra da su mjere primjerene kao potpora za sanaciju.

6.2.3.2.2.   Nužnost

| (214) | U skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., mjera potpore mora u svojem iznosu i obliku biti nužna da bi se postigao cilj mjere. Njome se podrazumijeva da dokapitalizacija mora biti u najmanjem mogućem iznosu kako bi se taj cilj postigao. |
| --- | --- |

(214)

U skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., mjera potpore mora u svojem iznosu i obliku biti nužna da bi se postigao cilj mjere. Njome se podrazumijeva da dokapitalizacija mora biti u najmanjem mogućem iznosu kako bi se taj cilj postigao.

| (215) | Kako je Grčka središnja banka navela u svojem dopisu od 8. svibnja 2013., unatoč tome što banka FB nije bila velika, oduzimanje njezine dozvole bez primjene mjera sanacije moglo je naškoditi povjerenju deponenata u grčki bankarski sustav i tako utjecati na financijsku stabilnost. Osim toga, Grčka središnja banka dodala je da je između različitih mogućnosti sanacije prednost dala sanaciji banke FB primjenom postupka kupovine i pripajanja u skladu s MGFP-om iz prosinca 2012. Smatrala je da se tim postupkom omogućuje brzo i konačno rješenje problema s kojima je bila suočena banka FB. Komisija smatra da se tim elementima financijske stabilnosti pruža potpora nužnosti mjera FB4 i FB5. |
| --- | --- |

(215)

Kako je Grčka središnja banka navela u svojem dopisu od 8. svibnja 2013., unatoč tome što banka FB nije bila velika, oduzimanje njezine dozvole bez primjene mjera sanacije moglo je naškoditi povjerenju deponenata u grčki bankarski sustav i tako utjecati na financijsku stabilnost. Osim toga, Grčka središnja banka dodala je da je između različitih mogućnosti sanacije prednost dala sanaciji banke FB primjenom postupka kupovine i pripajanja u skladu s MGFP-om iz prosinca 2012. Smatrala je da se tim postupkom omogućuje brzo i konačno rješenje problema s kojima je bila suočena banka FB. Komisija smatra da se tim elementima financijske stabilnosti pruža potpora nužnosti mjera FB4 i FB5.

| (216) | U pogledu iznosa intervencije, Grčka središnja banka u svojoj odluci 10/1/10.5.2013. izjavila je da je nalog za prijenos odabrane imovine i obveza bilo rješenje kojem je dana prednost jer je tim rješenjem omogućeno da se na najmanju mjeru svedu troškovi sanacije. Ta je odluka bila i u skladu s MGFP-om iz ožujka 2012. Štoviše, Komisija primjećuje da su grčka nadležna tijela pažljivo procijenila konačni iznos manjka financijskih sredstava, a u toj procjeni u obzir je uzeto i izvješće o vrednovanju koje je priredio zakonom propisani revizor. Doprinos je točno pokrio razliku između fer vrijednosti prenesene imovine i vrijednosti obveza. Osim toga, GFFS je preuzeo obvezu pokriti potrebe za kapitalom samo u iznosu do 9 % prenesene imovine, kako ju je procijenila Grčka središnja banka. Činjenicom da je od dva ponuditelja samo Banka pristala izmijeniti svoju ponudu podupire se zaključak da doprinos nije bio pretjeran. |
| --- | --- |

(216)

U pogledu iznosa intervencije, Grčka središnja banka u svojoj odluci 10/1/10.5.2013. izjavila je da je nalog za prijenos odabrane imovine i obveza bilo rješenje kojem je dana prednost jer je tim rješenjem omogućeno da se na najmanju mjeru svedu troškovi sanacije. Ta je odluka bila i u skladu s MGFP-om iz ožujka 2012. Štoviše, Komisija primjećuje da su grčka nadležna tijela pažljivo procijenila konačni iznos manjka financijskih sredstava, a u toj procjeni u obzir je uzeto i izvješće o vrednovanju koje je priredio zakonom propisani revizor. Doprinos je točno pokrio razliku između fer vrijednosti prenesene imovine i vrijednosti obveza. Osim toga, GFFS je preuzeo obvezu pokriti potrebe za kapitalom samo u iznosu do 9 % prenesene imovine, kako ju je procijenila Grčka središnja banka. Činjenicom da je od dva ponuditelja samo Banka pristala izmijeniti svoju ponudu podupire se zaključak da doprinos nije bio pretjeran.

| (217) | Nadalje, vlasnički kapital banke FB nije prenesen pa je prema tome ostao u likvidiranom subjektu, odnosno banci FB. Prema tome, dioničari će pretrpjeti potpuni gubitak, a doprinos GFFS-a nije uvećan za trošak njihova saniranja. |
| --- | --- |

(217)

Nadalje, vlasnički kapital banke FB nije prenesen pa je prema tome ostao u likvidiranom subjektu, odnosno banci FB. Prema tome, dioničari će pretrpjeti potpuni gubitak, a doprinos GFFS-a nije uvećan za trošak njihova saniranja.

| (218) | Što se tiče naknada za potporu, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi (195)., GFFS najvjerojatnije neće u potpunosti povratiti iznos novca koji je dao kao doprinos (120). Prema tome, jasno je da on ne prima naknadu i njegov je doprinos sličan bespovratnim sredstvima. Kao što je navedeno u točki 44. Komunikacije o dokapitalizaciji, dokapitalizacija s nedovoljnim iznosom naknade može se prihvatiti samo u slučaju banaka u poteškoćama koje ne mogu platiti nikakvu naknadu. Komisija smatra da je to slučaj s bankom NB. Nepostojanje naknade potiče potrebu za dubinskim restrukturiranjem, u skladu s Komunikacijom o dokapitalizaciji. |
| --- | --- |

(218)

Što se tiče naknada za potporu, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi (195)., GFFS najvjerojatnije neće u potpunosti povratiti iznos novca koji je dao kao doprinos (120). Prema tome, jasno je da on ne prima naknadu i njegov je doprinos sličan bespovratnim sredstvima. Kao što je navedeno u točki 44. Komunikacije o dokapitalizaciji, dokapitalizacija s nedovoljnim iznosom naknade može se prihvatiti samo u slučaju banaka u poteškoćama koje ne mogu platiti nikakvu naknadu. Komisija smatra da je to slučaj s bankom NB. Nepostojanje naknade potiče potrebu za dubinskim restrukturiranjem, u skladu s Komunikacijom o dokapitalizaciji.

| (219) | Zaključno, mjere FB4 i FB5 nužne su kao potpora za sanaciju u svojem iznosu i obliku kako bi se postigli ciljevi ograničavanja poremećaja u grčkom bankarskom sustavu i gospodarstvu u cjelini. |
| --- | --- |

(219)

Zaključno, mjere FB4 i FB5 nužne su kao potpora za sanaciju u svojem iznosu i obliku kako bi se postigli ciljevi ograničavanja poremećaja u grčkom bankarskom sustavu i gospodarstvu u cjelini.

6.2.3.2.3.   Razmjernost

| (220) | Komisija primjećuje da banka FB više ne postoji u obliku u kojem je prije postojala. Činjenica da se potporom saniraju gospodarske djelatnosti koje su prenesene mogla bi, u teoriji, narušiti tržišno natjecanje. Međutim, Komisija pozitivno ističe činjenicu da banka FB nije velika i da je postupak prodaje bio takav da su konkurenti imali priliku podnijeti ponude za odabranu imovinu i obveze banke FB. Nadalje, odmah nakon njihova prijenosa gospodarske djelatnosti banke FB u potpunosti su integrirane unutar Banke te su prestale postojati kao zasebna gospodarska djelatnost ili konkurent. Komisija stoga zaključuje da se potporom ne stvara neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(220)

Komisija primjećuje da banka FB više ne postoji u obliku u kojem je prije postojala. Činjenica da se potporom saniraju gospodarske djelatnosti koje su prenesene mogla bi, u teoriji, narušiti tržišno natjecanje. Međutim, Komisija pozitivno ističe činjenicu da banka FB nije velika i da je postupak prodaje bio takav da su konkurenti imali priliku podnijeti ponude za odabranu imovinu i obveze banke FB. Nadalje, odmah nakon njihova prijenosa gospodarske djelatnosti banke FB u potpunosti su integrirane unutar Banke te su prestale postojati kao zasebna gospodarska djelatnost ili konkurent. Komisija stoga zaključuje da se potporom ne stvara neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja.

Zaključak o spojivosti mjera FB4 i FB5

| (221) | Zaključeno je da su mjere FB4 i FB5 primjerene i nužne te da su, u svjetlu toga da banka FB nije velika i u svjetlu njezinog nestanka kao samostalnog konkurenta kroz potpunu integraciju unutar Banke, razmjerne planiranom cilju, u skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o dokapitalizaciji. |
| --- | --- |

(221)

Zaključeno je da su mjere FB4 i FB5 primjerene i nužne te da su, u svjetlu toga da banka FB nije velika i u svjetlu njezinog nestanka kao samostalnog konkurenta kroz potpunu integraciju unutar Banke, razmjerne planiranom cilju, u skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o dokapitalizaciji.

6.2.4.   Spojivost mjera potpore s Komunikacijom o restrukturiranju

| (222) | Što se tiče naknade za mjeru, Komisija je u uvodnoj izjavi (218). napomenula da GFFS vjerojatno neće u potpunosti povratiti 456,97 milijuna EUR koje je isplatio za sanaciju banke FB (mjera FB4). Nepostojanjem naknade potiče se potreba za dubinskim restrukturiranjem u pogledu mjera održivog poslovanja i u pogledu mjera kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(222)

Što se tiče naknade za mjeru, Komisija je u uvodnoj izjavi (218). napomenula da GFFS vjerojatno neće u potpunosti povratiti 456,97 milijuna EUR koje je isplatio za sanaciju banke FB (mjera FB4). Nepostojanjem naknade potiče se potreba za dubinskim restrukturiranjem u pogledu mjera održivog poslovanja i u pogledu mjera kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja.

6.2.4.1.   Dugoročna održivost djelatnosti banke FB s pomoću prodaje

| (223) | Točkom 21. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da je u slučajevima u kojima kreditna institucija u poteškoćama vjerojatno ne može ponovno uspostaviti dugoročnu održivost potrebno razmotriti njezinu redovnu likvidaciju ili prodaju. Države članice stoga mogu poticati izlaz neodrživih sudionika istodobno dopuštajući postupak izlaženja unutar primjerenog vremenskog okvira kojim se čuva financijska stabilnost. |
| --- | --- |

(223)

Točkom 21. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da je u slučajevima u kojima kreditna institucija u poteškoćama vjerojatno ne može ponovno uspostaviti dugoročnu održivost potrebno razmotriti njezinu redovnu likvidaciju ili prodaju. Države članice stoga mogu poticati izlaz neodrživih sudionika istodobno dopuštajući postupak izlaženja unutar primjerenog vremenskog okvira kojim se čuva financijska stabilnost.

| (224) | Međutim, banka FB nije bila održiva kao samostalni subjekt te je stavljena u postupak likvidacije. U tom se smislu točkom 17. Komunikacije o restrukturiranju pojašnjava da se „prodajom banke u poteškoćama drugoj financijskoj instituciji može pridonijeti ponovnom uspostavljanju dugoročne održivosti ako je kupac održiv te može apsorbirati prijenos banke u poteškoćama i pomoći u obnovi tržišnog povjerenja”. |
| --- | --- |

(224)

Međutim, banka FB nije bila održiva kao samostalni subjekt te je stavljena u postupak likvidacije. U tom se smislu točkom 17. Komunikacije o restrukturiranju pojašnjava da se „prodajom banke u poteškoćama drugoj financijskoj instituciji može pridonijeti ponovnom uspostavljanju dugoročne održivosti ako je kupac održiv te može apsorbirati prijenos banke u poteškoćama i pomoći u obnovi tržišnog povjerenja”.

| (225) | Kako je navedeno u odjeljku 7.5.2., na temelju plana restrukturiranja Banka se može smatrati održivim subjektom. Stoga se prenošenjem djelatnosti banke FB na Banku omogućuje ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti. Nadalje, činjenica da je banka FB u potpunosti integrirana (121) u Banku i da nestaje kao samostalni konkurent čini dubinsko restrukturiranje prema zahtjevima u slučaju nedovoljne naknade za državnu potporu. |
| --- | --- |

(225)

Kako je navedeno u odjeljku 7.5.2., na temelju plana restrukturiranja Banka se može smatrati održivim subjektom. Stoga se prenošenjem djelatnosti banke FB na Banku omogućuje ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti. Nadalje, činjenica da je banka FB u potpunosti integrirana (121) u Banku i da nestaje kao samostalni konkurent čini dubinsko restrukturiranje prema zahtjevima u slučaju nedovoljne naknade za državnu potporu.

6.2.4.2.   Vlastiti doprinos i podjela obveza

| (226) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (216)., odabranim načinom sanacije banke FB osigurano je ograničavanje troškova restrukturiranja na najnižu mjeru. Prvo, grčka nadležna tijela pažljivo su procijenila manjak financijskih sredstava uzimajući u obzir izvješće neovisnih revizora. Štoviše, GFFS je preuzeo obvezu da će pokriti potrebe za kapitalom kupca proizašle iz prenesenih djelatnosti samo do najmanjeg iznosa propisanog zakonom. Osim toga, integracijom gospodarskih djelatnosti banke FB u veći subjekt i istodobnim ostvarivanjem sinergija racionalizacijom mreže podružnica banke FB, konsolidacijom IT infrastrukture i smanjenjem troškova financiranja, troškovi restrukturiranja ograničeni su na najmanju mjeru u usporedi sa scenarijem u kojem bi država pokušala ponovno uspostaviti održivost banke FB kao samostalnog subjekta. |
| --- | --- |

(226)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (216)., odabranim načinom sanacije banke FB osigurano je ograničavanje troškova restrukturiranja na najnižu mjeru. Prvo, grčka nadležna tijela pažljivo su procijenila manjak financijskih sredstava uzimajući u obzir izvješće neovisnih revizora. Štoviše, GFFS je preuzeo obvezu da će pokriti potrebe za kapitalom kupca proizašle iz prenesenih djelatnosti samo do najmanjeg iznosa propisanog zakonom. Osim toga, integracijom gospodarskih djelatnosti banke FB u veći subjekt i istodobnim ostvarivanjem sinergija racionalizacijom mreže podružnica banke FB, konsolidacijom IT infrastrukture i smanjenjem troškova financiranja, troškovi restrukturiranja ograničeni su na najmanju mjeru u usporedi sa scenarijem u kojem bi država pokušala ponovno uspostaviti održivost banke FB kao samostalnog subjekta.

| (227) | Vlasnički kapital i podređeni dug nisu preneseni na Banku, nego su ostali u banci FB, subjektu u likvidaciji. Prema tome, Komisija smatra da je postignuta dovoljna podjela obveza od strane dioničara s obzirom da imaju pravo na prihod od likvidacije samo ako je prihod dovoljan najprije za otplatu GFFS-u čije potraživanje ima prednost pred potraživanjima ostalih vjerovnika. Prema tome, s obzirom na nedostatnost likvidirane imovine, malo je vjerojatno da će dioničari povratiti svoje ulaganje. |
| --- | --- |

(227)

Vlasnički kapital i podređeni dug nisu preneseni na Banku, nego su ostali u banci FB, subjektu u likvidaciji. Prema tome, Komisija smatra da je postignuta dovoljna podjela obveza od strane dioničara s obzirom da imaju pravo na prihod od likvidacije samo ako je prihod dovoljan najprije za otplatu GFFS-u čije potraživanje ima prednost pred potraživanjima ostalih vjerovnika. Prema tome, s obzirom na nedostatnost likvidirane imovine, malo je vjerojatno da će dioničari povratiti svoje ulaganje.

6.2.4.3.   Mjere za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja

| (228) | Što se tiče mjera kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja, točkom 30. Komunikacije o restrukturiranju omogućuje se da se „procjena Komisije u pogledu potrebe za takvim mjerama temelji na veličini, rasponu i opsegu djelatnosti koje bi predmetna banka obavljala nakon provedbe vjerodostojnog plana restrukturiranja [...]. Priroda i oblik takvih mjera ovisit će o dvama kriterijima: prvo, o iznosu potpore i uvjetima te okolnostima u kojima je potpora dodijeljena, i drugo, o svojstvima jednog ili više tržišta na kojima će na banka primatelj poslovati.” |
| --- | --- |

(228)

Što se tiče mjera kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja, točkom 30. Komunikacije o restrukturiranju omogućuje se da se „procjena Komisije u pogledu potrebe za takvim mjerama temelji na veličini, rasponu i opsegu djelatnosti koje bi predmetna banka obavljala nakon provedbe vjerodostojnog plana restrukturiranja [...]. Priroda i oblik takvih mjera ovisit će o dvama kriterijima: prvo, o iznosu potpore i uvjetima te okolnostima u kojima je potpora dodijeljena, i drugo, o svojstvima jednog ili više tržišta na kojima će na banka primatelj poslovati.”

| (229) | Ukupna potpora primljena u obliku kapitala iznosi 606,97 milijuna EUR (mjere FB1, FB4 i FB5), uz grčke državne vrijednosne papire u iznosu od 60 milijuna EUR (mjera FB2) i državna jamstva u iznosu od 50 milijuna EUR (mjera FB3). Mjera FB1 odgovarala je iznosu od 3,25 % rizikom ponderirane imovine banke FB na dan 31. prosinca 2008. Mjera FB4, financiranje manjka financijskih sredstava banke FB Banci odgovaralo je iznosu od oko 33,44 % rizikom ponderirane imovine banke FB na dan 31. ožujka 2013. Mjera FB5 po definiciji je odgovarala iznosu od 9 % rizikom ponderirane imovine banke FB prenesene na Banku. Zbog tih iznosa potpore u kombinaciji s nepostojanjem naknade potrebno je u znatnoj mjeri smanjiti prisutnost korisnika na tržištu. |
| --- | --- |

(229)

Ukupna potpora primljena u obliku kapitala iznosi 606,97 milijuna EUR (mjere FB1, FB4 i FB5), uz grčke državne vrijednosne papire u iznosu od 60 milijuna EUR (mjera FB2) i državna jamstva u iznosu od 50 milijuna EUR (mjera FB3). Mjera FB1 odgovarala je iznosu od 3,25 % rizikom ponderirane imovine banke FB na dan 31. prosinca 2008. Mjera FB4, financiranje manjka financijskih sredstava banke FB Banci odgovaralo je iznosu od oko 33,44 % rizikom ponderirane imovine banke FB na dan 31. ožujka 2013. Mjera FB5 po definiciji je odgovarala iznosu od 9 % rizikom ponderirane imovine banke FB prenesene na Banku. Zbog tih iznosa potpore u kombinaciji s nepostojanjem naknade potrebno je u znatnoj mjeri smanjiti prisutnost korisnika na tržištu.

| (230) | Što se tiče tržišta na kojem je poslovala banka FB, Komisija napominje da je banka FB bila vrlo mala banka (s manje od 0,5 % udjela u ukupnoj imovini grčkih banaka i udjelom na grčkom tržištu kredita i depozita manjim od 1 %) te je prema tome imovina i obveze banke FB koje su prenesene na Banku bile male u usporedbi s veličinom grčkog bankarskog sustava. |
| --- | --- |

(230)

Što se tiče tržišta na kojem je poslovala banka FB, Komisija napominje da je banka FB bila vrlo mala banka (s manje od 0,5 % udjela u ukupnoj imovini grčkih banaka i udjelom na grčkom tržištu kredita i depozita manjim od 1 %) te je prema tome imovina i obveze banke FB koje su prenesene na Banku bile male u usporedbi s veličinom grčkog bankarskog sustava.

| (231) | Nadalje, aktivnosti banke FB bile su ponuđene konkurentima u okviru javne dražbe. Nakon prodaje banka FB prestala je postojati kao samostalni konkurent jer su prenesene djelatnosti u potpunosti bile integrirane s Bankom. |
| --- | --- |

(231)

Nadalje, aktivnosti banke FB bile su ponuđene konkurentima u okviru javne dražbe. Nakon prodaje banka FB prestala je postojati kao samostalni konkurent jer su prenesene djelatnosti u potpunosti bile integrirane s Bankom.

| (232) | Komisija zaključuje da s obzirom na malu veličinu prenesenih djelatnosti, javni postupak prodaje i potpunu integraciju djelatnosti banke FB u Banku, ne postoji neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja unatoč vrlo visokom iznosu potpore i nepostojanju naknade. |
| --- | --- |

(232)

Komisija zaključuje da s obzirom na malu veličinu prenesenih djelatnosti, javni postupak prodaje i potpunu integraciju djelatnosti banke FB u Banku, ne postoji neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja unatoč vrlo visokom iznosu potpore i nepostojanju naknade.

6.2.4.4.   Zaključak o spojivosti s Komunikacijom o restrukturiranju

| (233) | Na temelju te analize zaključuje se da prodaja odabrane imovine i obveza banke FB i njihovo integriranje u Banku osigurava dugoročnu održivost, da je potpora ograničena na najmanju moguću mjeru i da nema neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja u skladu s Komunikacijom o restrukturiranju. |
| --- | --- |

(233)

Na temelju te analize zaključuje se da prodaja odabrane imovine i obveza banke FB i njihovo integriranje u Banku osigurava dugoročnu održivost, da je potpora ograničena na najmanju moguću mjeru i da nema neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja u skladu s Komunikacijom o restrukturiranju.

6.2.5   Zaključak o spojivosti potpore povezane s bankom FB s unutarnjim tržištem

| (234) | Prema tome, sve su mjere navedene u tablici 10. spojive s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(234)

Prema tome, sve su mjere navedene u tablici 10. spojive s unutarnjim tržištem.

6.3.   PROCJENA POTPORE POVEZANE S BANKOM PROBANK

6.3.1.   Postojanje i iznos potpore

| (235) | Komisija najprije mora procijeniti čine li mjere državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(235)

Komisija najprije mora procijeniti čine li mjere državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

6.3.1.1.   Postojanje potpore u mjerama koje su odobrene s obzirom na sanaciju banke Probank (mjere PB1 i PB2)

| (236) | GFFS je subjekt koji je osnovala i koji financira Grčka kako bi pružila potporu bankama. Prema tome, mjere PB1 i PB2 uključuju državna sredstva. Isto tako, mjere PB1 i PB2 po svojoj su prirodi selektivne jer koristi od njih imaju samo djelatnosti banke Probank. |
| --- | --- |

(236)

GFFS je subjekt koji je osnovala i koji financira Grčka kako bi pružila potporu bankama. Prema tome, mjere PB1 i PB2 uključuju državna sredstva. Isto tako, mjere PB1 i PB2 po svojoj su prirodi selektivne jer koristi od njih imaju samo djelatnosti banke Probank.

| (237) | Štoviše, mjerama PB1 i PB2 djelatnostima banke Probank daje se jasna prednost time što ih se održava na životu. Nalog za prijenos u tom slučaju je prodaja „en bloc” s obzirom na to da će, iako vlasnički kapital neće biti prenesen, glavna proizvodna bankarska imovina biti prenesena (podružnice, depoziti i krediti). |
| --- | --- |

(237)

Štoviše, mjerama PB1 i PB2 djelatnostima banke Probank daje se jasna prednost time što ih se održava na životu. Nalog za prijenos u tom slučaju je prodaja „en bloc” s obzirom na to da će, iako vlasnički kapital neće biti prenesen, glavna proizvodna bankarska imovina biti prenesena (podružnice, depoziti i krediti).

| (238) | Mjere PB1 i PB2 nisu u skladu s MGFP-om. GFFS zapravo nema izgleda ostvariti dobit na svoj doprinos: u zamjenu za svoj doprinos nije primio pravo potraživanja u odnosu na Banku, nego pravo potraživanja u odnosu na subjekt koji je u postupku likvidacije, odnosno banku Probank (122). Prema tome, GFFS vjerojatno neće u potpunosti povratiti novac koji je uplatio kao doprinos. |
| --- | --- |

(238)

Mjere PB1 i PB2 nisu u skladu s MGFP-om. GFFS zapravo nema izgleda ostvariti dobit na svoj doprinos: u zamjenu za svoj doprinos nije primio pravo potraživanja u odnosu na Banku, nego pravo potraživanja u odnosu na subjekt koji je u postupku likvidacije, odnosno banku Probank (122). Prema tome, GFFS vjerojatno neće u potpunosti povratiti novac koji je uplatio kao doprinos.

| (239) | Selektivna prednost koja se omogućava mjerama PB1 i PB2 narušava tržišno natjecanje održavanjem jedne bankarske djelatnosti na životu, omogućujući joj da posluje na tržištu i da se natječe s drugim bankama koje djeluju u Grčkoj ili koje su potencijalno zainteresirane za ulazak na grčko tržište. Stoga mjere PB1 i PB2 utječu na trgovinu između država članica i mogu narušiti tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(239)

Selektivna prednost koja se omogućava mjerama PB1 i PB2 narušava tržišno natjecanje održavanjem jedne bankarske djelatnosti na životu, omogućujući joj da posluje na tržištu i da se natječe s drugim bankama koje djeluju u Grčkoj ili koje su potencijalno zainteresirane za ulazak na grčko tržište. Stoga mjere PB1 i PB2 utječu na trgovinu između država članica i mogu narušiti tržišno natjecanje.

| (240) | Stoga se zaključuje da pokrivanje manjka financijskih sredstava od strane GFFS-a u iznosu od 562,73 milijuna EUR povezano s imovinom prenesenom s banke Probank na Banku i obveza koju je GFFS preuzeo u pogledu pokrivanja potreba za kapitalom povezanih s prenesenom imovinom, što može doseći iznos od [180 to 280] milijuna EUR, predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(240)

Stoga se zaključuje da pokrivanje manjka financijskih sredstava od strane GFFS-a u iznosu od 562,73 milijuna EUR povezano s imovinom prenesenom s banke Probank na Banku i obveza koju je GFFS preuzeo u pogledu pokrivanja potreba za kapitalom povezanih s prenesenom imovinom, što može doseći iznos od [180 to 280] milijuna EUR, predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

Korisnik mjera PB1 i PB2

| (241) | Korisnik mjera PB1 i PB2 su djelatnosti banke Probank jer je mjerama omogućen nastavak tih djelatnosti unutar Banke. |
| --- | --- |

(241)

Korisnik mjera PB1 i PB2 su djelatnosti banke Probank jer je mjerama omogućen nastavak tih djelatnosti unutar Banke.

| (242) | U pogledu toga uključuje li prodaja djelatnosti banke Probank potporu države Banci, u skladu s točkom 49. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komisija mora ocijeniti jesu li ispunjeni određeni zahtjevi. Posebno je potrebno istražiti: i. je li postupak prodaje bio javan i nediskriminirajući; ii. je li se prodaja odvijala prema tržišnim uvjetima; te iii. je li financijska ustanova ili vlada u najvećoj mogućoj mjeri povećala prodajnu cijenu za uključenu imovinu i obveze. |
| --- | --- |

(242)

U pogledu toga uključuje li prodaja djelatnosti banke Probank potporu države Banci, u skladu s točkom 49. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komisija mora ocijeniti jesu li ispunjeni određeni zahtjevi. Posebno je potrebno istražiti: i. je li postupak prodaje bio javan i nediskriminirajući; ii. je li se prodaja odvijala prema tržišnim uvjetima; te iii. je li financijska ustanova ili vlada u najvećoj mogućoj mjeri povećala prodajnu cijenu za uključenu imovinu i obveze.

| (243) | Banka je stekla imovinu i obveze banke Probank jer je dostavila bolju ponudu u okviru nediskriminirajućeg postupka nadmetanja otvorenog ostalim bankama. Grčka središnja banka odlučila je kontaktirati samo četiri najveće banke koje posluju u Grčkoj, od kojih su samo Banka i jedna druga banka predale ponude. Banka je dala bolju ponudu u smislu cijene i očekivanih sinergija. |
| --- | --- |

(243)

Banka je stekla imovinu i obveze banke Probank jer je dostavila bolju ponudu u okviru nediskriminirajućeg postupka nadmetanja otvorenog ostalim bankama. Grčka središnja banka odlučila je kontaktirati samo četiri najveće banke koje posluju u Grčkoj, od kojih su samo Banka i jedna druga banka predale ponude. Banka je dala bolju ponudu u smislu cijene i očekivanih sinergija.

| (244) | Grčka središnja banka kontaktirala je samo četiri banke. Zbog ograničenog broja kupaca koji je kontaktiran ne može se isključiti da je nadmetanje bilo javno s obzirom na mali broj banaka koje posluju u Grčkoj i koje su dovoljno velike da apsorbiraju ponuđene djelatnosti i koje su imale adekvatni kapital u trenutku sanacije banke Probank. Osim toga, do sanacije banke Probank nijedna inozemna kreditna i financijska institucija nije dostavila valjani obvezujući prijedlog da preuzme banku Probank usprkos opetovanim odgađanjima krajnjeg roka. U trenutku sanacije banke Probank, interes koji su inozemne kreditne i financijske institucije pokazivale za sudjelovanje u bankarskim djelatnostima u Grčkoj bio je vrlo ograničen. Štoviše, Grčka središnja banka unaprijed je odredila portfelj imovine i obveza koje će se prenijeti i vremenski okvir koji su ponude trebale poštovati da bi nalog bio valjan. Prema tome, Komisija smatra da je postupak prodaje bio otvoren i nediskriminirajući. |
| --- | --- |

(244)

Grčka središnja banka kontaktirala je samo četiri banke. Zbog ograničenog broja kupaca koji je kontaktiran ne može se isključiti da je nadmetanje bilo javno s obzirom na mali broj banaka koje posluju u Grčkoj i koje su dovoljno velike da apsorbiraju ponuđene djelatnosti i koje su imale adekvatni kapital u trenutku sanacije banke Probank. Osim toga, do sanacije banke Probank nijedna inozemna kreditna i financijska institucija nije dostavila valjani obvezujući prijedlog da preuzme banku Probank usprkos opetovanim odgađanjima krajnjeg roka. U trenutku sanacije banke Probank, interes koji su inozemne kreditne i financijske institucije pokazivale za sudjelovanje u bankarskim djelatnostima u Grčkoj bio je vrlo ograničen. Štoviše, Grčka središnja banka unaprijed je odredila portfelj imovine i obveza koje će se prenijeti i vremenski okvir koji su ponude trebale poštovati da bi nalog bio valjan. Prema tome, Komisija smatra da je postupak prodaje bio otvoren i nediskriminirajući.

| (245) | Negativnom cijenom (odnosno, uzimanjem u obzir manjka financijskih sredstava i pokrivanje prethodno spomenutih potreba za kapitalom) za imovinu i obveze banke Probank ne isključuje se činjenica da prodajna cijena odražava tržišnu vrijednost poslovanja (123). Komisija nema razloga vjerovati da dana ponuda i plaćena cijena nisu odražavali tržišnu cijenu poslovanja. I doista, Grčka središnja banka procijenila je fer vrijednost imovine koju su provjerili vanjski revizori. Slijedom toga Komisija zaključuje da je postupak prodaje proveden pod tržišnim uvjetima. Na temelju prethodno navedenog, u skladu s točkom 49. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., točke 20. Komunikacije o restrukturiranju i vlastite prakse u pogledu odlučivanja (124), Komisija zaključuje da se državna potpora Banci može isključiti. |
| --- | --- |

(245)

Negativnom cijenom (odnosno, uzimanjem u obzir manjka financijskih sredstava i pokrivanje prethodno spomenutih potreba za kapitalom) za imovinu i obveze banke Probank ne isključuje se činjenica da prodajna cijena odražava tržišnu vrijednost poslovanja (123). Komisija nema razloga vjerovati da dana ponuda i plaćena cijena nisu odražavali tržišnu cijenu poslovanja. I doista, Grčka središnja banka procijenila je fer vrijednost imovine koju su provjerili vanjski revizori. Slijedom toga Komisija zaključuje da je postupak prodaje proveden pod tržišnim uvjetima. Na temelju prethodno navedenog, u skladu s točkom 49. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., točke 20. Komunikacije o restrukturiranju i vlastite prakse u pogledu odlučivanja (124), Komisija zaključuje da se državna potpora Banci može isključiti.

6.3.1.2.   Zaključak o postojanju i ukupnom iznosu primljene potpore

| (246) | Na temelju uvodnih izjava (236). do (240)., Komisija smatra da mjere PB1 i PB2 ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 107. stavku 1. Ugovora te da čine državnu potporu. |
| --- | --- |

(246)

Na temelju uvodnih izjava (236). do (240)., Komisija smatra da mjere PB1 i PB2 ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 107. stavku 1. Ugovora te da čine državnu potporu.

| (247) | Prema tome, zaključeno je da su djelatnosti banke Probank primile državnu potporu u obliku kapitala u iznosu od [742,7 do 842,7] milijuna EUR (mjere PB1 i PB2), kako je prikazano u tablici11.

  Tablica 11.


  Pregled ukupne potpore aktivnostima banke Probank









  Korisnik potpore | Mjera | Priroda potpore | Iznos potpore (u milijuna EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Djelatnosti banke Probank | PB1 | Financiranje manjka financijskih sredstava za prijenos iz banke Probank u Banku | 562,7 |
| PB2 | Dopis o preuzimanju obveze da se pokriju potrebe za kapitalom povezane s imovinom koja je s banke Probank prenesena na Banku | [180 do 280] |
| Ukupni iznos dodijeljene potpore u obliku kapitala | [742,7 do 842,7] |
| Ukupni iznos isplaćene potpore u obliku kapitala | [742,7 do 842,7] |

(247)

Prema tome, zaključeno je da su djelatnosti banke Probank primile državnu potporu u obliku kapitala u iznosu od [742,7 do 842,7] milijuna EUR (mjere PB1 i PB2), kako je prikazano u tablici11.

Tablica 11.

Pregled ukupne potpore aktivnostima banke Probank

Korisnik potpore

Mjera

Priroda potpore

Iznos potpore (u milijuna EUR)

Djelatnosti banke Probank

PB1

Financiranje manjka financijskih sredstava za prijenos iz banke Probank u Banku

562,7

PB2

Dopis o preuzimanju obveze da se pokriju potrebe za kapitalom povezane s imovinom koja je s banke Probank prenesena na Banku

[180 do 280]

Ukupni iznos dodijeljene potpore u obliku kapitala

[742,7 do 842,7]

Ukupni iznos isplaćene potpore u obliku kapitala

[742,7 do 842,7]

6.3.2.   Pravna osnova za procjenu spojivosti

| (248) | Člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora Komisiju se ovlašćuje da utvrdi spojivost potpore s unutarnjim tržištem ako joj je svrha „otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu neke države članice”. |
| --- | --- |

(248)

Člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora Komisiju se ovlašćuje da utvrdi spojivost potpore s unutarnjim tržištem ako joj je svrha „otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu neke države članice”.

| (249) | Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama (206). i (207)., pravna osnova za procjenu mjere potpore grčkim bankama trebao bi trenutačno biti članak 107. stavak 3. točka (b) Ugovora. |
| --- | --- |

(249)

Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama (206). i (207)., pravna osnova za procjenu mjere potpore grčkim bankama trebao bi trenutačno biti članak 107. stavak 3. točka (b) Ugovora.

| (250) | Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi (208). i u skladu s točkom 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., kako bi potpora bila usklađena s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti: primjerenošću, nužnošću i razmjernošću. |
| --- | --- |

(250)

Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi (208). i u skladu s točkom 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., kako bi potpora bila usklađena s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti: primjerenošću, nužnošću i razmjernošću.

| (251) | Komunikacijom o dokapitalizaciji utvrđuju se dodatne smjernice na razini naknade potrebne za dokapitalizacije koje provodi država. |
| --- | --- |

(251)

Komunikacijom o dokapitalizaciji utvrđuju se dodatne smjernice na razini naknade potrebne za dokapitalizacije koje provodi država.

| (252) | Konačno, Komisija je u Komunikaciji o restrukturiranju objasnila na koji će način procijeniti planove restrukturiranja. U svojoj će procjeni plana za restrukturiranje u okviru Komunikacije za restrukturiranje Komisija u obzir uzeti sve mjere navedene u tablici 11. |
| --- | --- |

(252)

Konačno, Komisija je u Komunikaciji o restrukturiranju objasnila na koji će način procijeniti planove restrukturiranja. U svojoj će procjeni plana za restrukturiranje u okviru Komunikacije za restrukturiranje Komisija u obzir uzeti sve mjere navedene u tablici 11.

6.3.3.   Spojivost mjera potpore u okviru Komunikacije o bankarstvu iz 2008. i Komunikacije o dokapitalizaciji

6.3.3.1.   Primjerenost

| (253) | U pogledu primjerenosti mjera PB1 i PB5, Komisija smatra da su mjere pokrivanja manjka financijskih sredstava i preuzimanja obveze u pogledu pokrivanja potreba za kapitalom kupca koje su povezane s prenesenom imovinom primjerene jer su omogućile prodaju, zaštitile su deponente banke Probank te slijedom toga i financijsku stabilnost. Te se djelatnosti ne bi mogle nastaviti bez potpore GFFS-a jer je banka Probank imala negativan vlasnički kapital u vrijeme sanacije. U teškim uvjetima koji su tada prevladavali na tržištu nijedna banka ne bi preuzela portfelj imovine i obveza negativne vrijednosti koji bi negativno utjecao na njezinu poziciju u pogledu adekvatnosti kapitala. Grčka središnja banka 10. svibnja 2013. imenovala je povjerenika u banci Probank čija je zadaća bila osigurati provođenje svih potrebnih mjera za dovršetak povećanja temeljnog kapitala banke Probank. Činjenicom da nijedan privatni ulagač nije podnio konačni obvezujući prijedlog za preuzimanje banke Probank do trenutka sanacije, unatoč naporima imenovanog povjerenika u banci Probank i opetovanim produženjima krajnjeg roka za povećanje temeljnog kapitala banke Probank, podupire se zaključak da se te djelatnosti ne bi mogle nastaviti bez potpore primljene od GFFS-a. Stoga se tim mjerama osiguralo održavanje financijske stabilnosti u Grčkoj. Na temelju toga Komisija smatra da su mjere primjerene kao potpora za sanaciju. |
| --- | --- |

(253)

U pogledu primjerenosti mjera PB1 i PB5, Komisija smatra da su mjere pokrivanja manjka financijskih sredstava i preuzimanja obveze u pogledu pokrivanja potreba za kapitalom kupca koje su povezane s prenesenom imovinom primjerene jer su omogućile prodaju, zaštitile su deponente banke Probank te slijedom toga i financijsku stabilnost. Te se djelatnosti ne bi mogle nastaviti bez potpore GFFS-a jer je banka Probank imala negativan vlasnički kapital u vrijeme sanacije. U teškim uvjetima koji su tada prevladavali na tržištu nijedna banka ne bi preuzela portfelj imovine i obveza negativne vrijednosti koji bi negativno utjecao na njezinu poziciju u pogledu adekvatnosti kapitala. Grčka središnja banka 10. svibnja 2013. imenovala je povjerenika u banci Probank čija je zadaća bila osigurati provođenje svih potrebnih mjera za dovršetak povećanja temeljnog kapitala banke Probank. Činjenicom da nijedan privatni ulagač nije podnio konačni obvezujući prijedlog za preuzimanje banke Probank do trenutka sanacije, unatoč naporima imenovanog povjerenika u banci Probank i opetovanim produženjima krajnjeg roka za povećanje temeljnog kapitala banke Probank, podupire se zaključak da se te djelatnosti ne bi mogle nastaviti bez potpore primljene od GFFS-a. Stoga se tim mjerama osiguralo održavanje financijske stabilnosti u Grčkoj. Na temelju toga Komisija smatra da su mjere primjerene kao potpora za sanaciju.

6.3.3.2.   Nužnost

| (254) | U skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., mjera potpore mora u svojem iznosu i obliku biti nužna da bi se postigao cilj mjere. Njome se podrazumijeva da dokapitalizacija mora biti u najmanjem mogućem iznosu kako bi se taj cilj postigao. |
| --- | --- |

(254)

U skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., mjera potpore mora u svojem iznosu i obliku biti nužna da bi se postigao cilj mjere. Njome se podrazumijeva da dokapitalizacija mora biti u najmanjem mogućem iznosu kako bi se taj cilj postigao.

| (255) | MGFP-om iz svibnja 2013. predviđeno je da za te sporedne banke (125) koje ne ispunjavaju zahtjeve za kapitalom, Grčka središnja banka u suradnji s GFFS-om procijeni mogućnosti, uključujući i postupak kupovine i pripajanja, kako bi se na najmanju mjeru sveo trošak za porezne obveznike, jamčeći istodobno sigurnost deponenata. |
| --- | --- |

(255)

MGFP-om iz svibnja 2013. predviđeno je da za te sporedne banke (125) koje ne ispunjavaju zahtjeve za kapitalom, Grčka središnja banka u suradnji s GFFS-om procijeni mogućnosti, uključujući i postupak kupovine i pripajanja, kako bi se na najmanju mjeru sveo trošak za porezne obveznike, jamčeći istodobno sigurnost deponenata.

| (256) | Kako je Grčka središnja banka navela u svojoj odluci od 26. srpnja 2013. (126), oduzimanje dozvole banke Probank, a da se ne primijene mjere sanacije moglo je utjecati na financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(256)

Kako je Grčka središnja banka navela u svojoj odluci od 26. srpnja 2013. (126), oduzimanje dozvole banke Probank, a da se ne primijene mjere sanacije moglo je utjecati na financijsku stabilnost.

| (257) | Komisija smatra da se tim elementima financijske stabilnosti pruža potpora nužnosti mjera PB1 i PB2. |
| --- | --- |

(257)

Komisija smatra da se tim elementima financijske stabilnosti pruža potpora nužnosti mjera PB1 i PB2.

| (258) | U pogledu iznosa mjere, grčka nadležna tijela pažljivo su procijenila iznos manjka financijskih sredstava, a u toj procjeni u obzir je uzeto i izvješće o vrednovanju koje je priredio zakonom propisani revizor. Doprinos je točno pokrio razliku između fer vrijednosti prenesene imovine i vrijednosti obveza. Grčka središnja banka u svojoj odluci 12/1/26.7.2013. izjavila je da je nalog za prijenos odabrane imovine i obveza bilo rješenje kojem je dana prednost jer je tim rješenjem omogućeno da se na najmanju mjeru svedu troškovi sanacije. Ta je odluka u skladu i s Drugim programom gospodarske prilagodbe za Grčku iz srpnja 2013. Osim toga, GFFS je preuzeo obvezu pokriti potrebe za kapitalom samo u iznosu do 9 % prenesene imovine, kako ju je procijenila Grčka središnja banka. |
| --- | --- |

(258)

U pogledu iznosa mjere, grčka nadležna tijela pažljivo su procijenila iznos manjka financijskih sredstava, a u toj procjeni u obzir je uzeto i izvješće o vrednovanju koje je priredio zakonom propisani revizor. Doprinos je točno pokrio razliku između fer vrijednosti prenesene imovine i vrijednosti obveza. Grčka središnja banka u svojoj odluci 12/1/26.7.2013. izjavila je da je nalog za prijenos odabrane imovine i obveza bilo rješenje kojem je dana prednost jer je tim rješenjem omogućeno da se na najmanju mjeru svedu troškovi sanacije. Ta je odluka u skladu i s Drugim programom gospodarske prilagodbe za Grčku iz srpnja 2013. Osim toga, GFFS je preuzeo obvezu pokriti potrebe za kapitalom samo u iznosu do 9 % prenesene imovine, kako ju je procijenila Grčka središnja banka.

| (259) | Nadalje, vlasnički kapital nije prenesen na Banku pa će prema tome ostati u subjektu koji je u postupku likvidacije. Prema tome, dioničari banke Probank pretrpjet će potpuni gubitak, a doprinos GFFS-a nije uvećan za trošak njihova saniranja. |
| --- | --- |

(259)

Nadalje, vlasnički kapital nije prenesen na Banku pa će prema tome ostati u subjektu koji je u postupku likvidacije. Prema tome, dioničari banke Probank pretrpjet će potpuni gubitak, a doprinos GFFS-a nije uvećan za trošak njihova saniranja.

| (260) | Što se tiče naknada za potporu, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi (238)., GFFS najvjerojatnije neće u potpunosti povratiti iznos novca koji je dao kao doprinos. Prema tome, jasno je da on ne prima naknadu i njegov je doprinos sličan bespovratnim sredstvima. Kao što je navedeno u točki 44. Komunikacije o dokapitalizaciji, dokapitalizacija s nedovoljnim iznosom naknade može se prihvatiti samo u slučaju banaka u poteškoćama koje ne mogu platiti nikakvu naknadu. Komisija smatra da je to slučaj s bankom Probank. Nepostojanje naknade potiče potrebu za dubinskim restrukturiranjem, u skladu s Komunikacijom o dokapitalizaciji. |
| --- | --- |

(260)

Što se tiče naknada za potporu, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi (238)., GFFS najvjerojatnije neće u potpunosti povratiti iznos novca koji je dao kao doprinos. Prema tome, jasno je da on ne prima naknadu i njegov je doprinos sličan bespovratnim sredstvima. Kao što je navedeno u točki 44. Komunikacije o dokapitalizaciji, dokapitalizacija s nedovoljnim iznosom naknade može se prihvatiti samo u slučaju banaka u poteškoćama koje ne mogu platiti nikakvu naknadu. Komisija smatra da je to slučaj s bankom Probank. Nepostojanje naknade potiče potrebu za dubinskim restrukturiranjem, u skladu s Komunikacijom o dokapitalizaciji.

| (261) | Zaključno, mjere su nužne kao potpora za sanaciju u svojem iznosu i obliku kako bi se postigli ciljevi ograničavanja poremećaja u grčkom bankarskom sustavu i gospodarstvu u cjelini. |
| --- | --- |

(261)

Zaključno, mjere su nužne kao potpora za sanaciju u svojem iznosu i obliku kako bi se postigli ciljevi ograničavanja poremećaja u grčkom bankarskom sustavu i gospodarstvu u cjelini.

6.3.3.3.   Razmjernost

| (262) | Banka Probank više ne postoji u obliku u kojem je postojala ranije. Činjenica da se potporom saniraju djelatnosti prenesene na Banku mogla bi, u teoriji, narušiti tržišno natjecanje. Međutim, Komisija uzima u obzir da je banka Probank mala i da su u prodajnom postupku konkurenti imali priliku podnijeti ponude za odabranu imovinu i obveze banke Probank. Nadalje, odmah nakon njihova prijenosa gospodarske djelatnosti banke Probank u potpunosti su integrirane u Banku i prestale su postojati kao zasebna gospodarska djelatnost ili konkurent. Komisija stoga zaključuje da se potporom ne stvara neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(262)

Banka Probank više ne postoji u obliku u kojem je postojala ranije. Činjenica da se potporom saniraju djelatnosti prenesene na Banku mogla bi, u teoriji, narušiti tržišno natjecanje. Međutim, Komisija uzima u obzir da je banka Probank mala i da su u prodajnom postupku konkurenti imali priliku podnijeti ponude za odabranu imovinu i obveze banke Probank. Nadalje, odmah nakon njihova prijenosa gospodarske djelatnosti banke Probank u potpunosti su integrirane u Banku i prestale su postojati kao zasebna gospodarska djelatnost ili konkurent. Komisija stoga zaključuje da se potporom ne stvara neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja.

6.3.3.4.   Zaključak o usklađenosti mjera PB1 i PB2 s Komunikacijom o bankarstvu i Komunikacijom o dokapitalizaciji

| (263) | Zaključeno je da su mjere PB1 i PB2 primjerene i nužne te da su, u svjetlu temeljitog restrukturiranja koje je predviđeno za Banku na koju su prenesene gospodarske djelatnosti banke Probank, razmjerne planiranom cilju, u skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o dokapitalizaciji. |
| --- | --- |

(263)

Zaključeno je da su mjere PB1 i PB2 primjerene i nužne te da su, u svjetlu temeljitog restrukturiranja koje je predviđeno za Banku na koju su prenesene gospodarske djelatnosti banke Probank, razmjerne planiranom cilju, u skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o dokapitalizaciji.

6.3.4.   Spojivost mjera potpore s Komunikacijom o restrukturiranju

| (264) | U uvodnoj izjavi (260). Komisija je u pogledu naknade mjere PB1 primijetila da GFFS vjerojatno neće u cijelosti povratiti 562,73 milijuna EUR koje je uložio za sanaciju banke Probank (mjera PB1). Nepostojanjem naknade potiče se potreba za dubinskim restrukturiranjem u pogledu mjera održivog poslovanja i u pogledu mjera kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(264)

U uvodnoj izjavi (260). Komisija je u pogledu naknade mjere PB1 primijetila da GFFS vjerojatno neće u cijelosti povratiti 562,73 milijuna EUR koje je uložio za sanaciju banke Probank (mjera PB1). Nepostojanjem naknade potiče se potreba za dubinskim restrukturiranjem u pogledu mjera održivog poslovanja i u pogledu mjera kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja.

6.3.4.1.   Dugoročna održivost djelatnosti banke Probank s pomoću prodaje

| (265) | Točkom 21. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da je u slučajevima u kojima se kreditna institucija u poteškoćama vjerojatno ne može ponovno uspostaviti dugoročnu održivost potrebno razmotriti njezinu redovnu likvidaciju ili prodaju. Države članice stoga mogu poticati izlaz neodrživih sudionika istodobno dopuštajući postupak izlaženja unutar primjerenog vremenskog okvira kojim se čuva financijska stabilnost. |
| --- | --- |

(265)

Točkom 21. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da je u slučajevima u kojima se kreditna institucija u poteškoćama vjerojatno ne može ponovno uspostaviti dugoročnu održivost potrebno razmotriti njezinu redovnu likvidaciju ili prodaju. Države članice stoga mogu poticati izlaz neodrživih sudionika istodobno dopuštajući postupak izlaženja unutar primjerenog vremenskog okvira kojim se čuva financijska stabilnost.

| (266) | Međutim, banka Probank nije bila održiva kao samostalni subjekt te je stavljena u postupak likvidacije. U tom se smislu točkom 17. Komunikacije o restrukturiranju pojašnjava da se „prodajom banke u poteškoćama drugoj financijskoj instituciji može pridonijeti ponovnom uspostavljanju dugoročne održivosti ako je kupac održiv te može apsorbirati prijenos banke u poteškoćama i pomoći u obnovi tržišnog povjerenja”. |
| --- | --- |

(266)

Međutim, banka Probank nije bila održiva kao samostalni subjekt te je stavljena u postupak likvidacije. U tom se smislu točkom 17. Komunikacije o restrukturiranju pojašnjava da se „prodajom banke u poteškoćama drugoj financijskoj instituciji može pridonijeti ponovnom uspostavljanju dugoročne održivosti ako je kupac održiv te može apsorbirati prijenos banke u poteškoćama i pomoći u obnovi tržišnog povjerenja”.

| (267) | Kao što je navedeno u odjeljku 7.5.2., na temelju plana restrukturiranja Banka se može smatrati održivim subjektom. Stoga se prenošenjem aktivnosti banke Probank na Banku omogućuje ponovno uspostavljanje njihove dugoročne održivosti. Nadalje, činjenica da su djelatnosti banke Probank u potpunosti integrirane (127) u Banku i da su prestale poslovati kao samostalni konkurent čini dubinsko restrukturiranje prema zahtjevima u slučaju nedovoljne naknade za državnu potporu. |
| --- | --- |

(267)

Kao što je navedeno u odjeljku 7.5.2., na temelju plana restrukturiranja Banka se može smatrati održivim subjektom. Stoga se prenošenjem aktivnosti banke Probank na Banku omogućuje ponovno uspostavljanje njihove dugoročne održivosti. Nadalje, činjenica da su djelatnosti banke Probank u potpunosti integrirane (127) u Banku i da su prestale poslovati kao samostalni konkurent čini dubinsko restrukturiranje prema zahtjevima u slučaju nedovoljne naknade za državnu potporu.

6.3.4.2.   Vlastiti doprinos i podjela obveza

| (268) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (258)., odabranim načinom sanacije banke Probank osigurano je ograničavanje troškova restrukturiranja na najnižu mjeru. Prvo, grčka nadležna tijela pažljivo su procijenila manjak financijskih sredstava uzimajući u obzir izvješće neovisnih revizora. Štoviše, GFFS je preuzeo obvezu da će pokriti potrebe za kapitalom kupca proizašle iz prenesenih djelatnosti samo do najmanjeg iznosa propisanog zakonom. Osim toga, integracijom gospodarskih djelatnosti banke Probank u veći subjekt i istodobnim ostvarivanjem sinergija osobito racionalizacijom mreže podružnica banke Probank, konsolidacijom IT infrastrukture i smanjenjem troškova financiranja, troškovi restrukturiranja ograničeni su na najmanju mjeru u usporedi sa scenarijem u kojem bi država pokušala ponovno uspostaviti održivost banke Probank kao samostalnog subjekta. |
| --- | --- |

(268)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (258)., odabranim načinom sanacije banke Probank osigurano je ograničavanje troškova restrukturiranja na najnižu mjeru. Prvo, grčka nadležna tijela pažljivo su procijenila manjak financijskih sredstava uzimajući u obzir izvješće neovisnih revizora. Štoviše, GFFS je preuzeo obvezu da će pokriti potrebe za kapitalom kupca proizašle iz prenesenih djelatnosti samo do najmanjeg iznosa propisanog zakonom. Osim toga, integracijom gospodarskih djelatnosti banke Probank u veći subjekt i istodobnim ostvarivanjem sinergija osobito racionalizacijom mreže podružnica banke Probank, konsolidacijom IT infrastrukture i smanjenjem troškova financiranja, troškovi restrukturiranja ograničeni su na najmanju mjeru u usporedi sa scenarijem u kojem bi država pokušala ponovno uspostaviti održivost banke Probank kao samostalnog subjekta.

| (269) | Vlasnički kapital i podređeni dug nisu preneseni na Banku, nego su ostali u subjektu u likvidaciji. Prema tome, Komisija smatra da je postignuta dovoljna podjela obveza od strane dioničara s obzirom da imaju pravo na prihod od likvidacije samo ako je prihod dovoljan najprije za otplatu GFFS-u čije potraživanje ima prednost pred potraživanjima ostalih vjerovnika. Prema tome, s obzirom na nedostatnost likvidirane imovine, malo je vjerojatno da će dioničari povratiti svoje ulaganje. |
| --- | --- |

(269)

Vlasnički kapital i podređeni dug nisu preneseni na Banku, nego su ostali u subjektu u likvidaciji. Prema tome, Komisija smatra da je postignuta dovoljna podjela obveza od strane dioničara s obzirom da imaju pravo na prihod od likvidacije samo ako je prihod dovoljan najprije za otplatu GFFS-u čije potraživanje ima prednost pred potraživanjima ostalih vjerovnika. Prema tome, s obzirom na nedostatnost likvidirane imovine, malo je vjerojatno da će dioničari povratiti svoje ulaganje.

6.3.4.3.   Mjere za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja

| (270) | Što se tiče mjera kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja, točkom 30. Komunikacije o restrukturiranju omogućuje se da se „procjena Komisije u pogledu potrebe za takvim mjerama temelji na veličini, rasponu i opsegu djelatnosti koje bi predmetna banka obavljala nakon provedbe vjerodostojnog plana restrukturiranja [...]. Priroda i oblik takvih mjera ovisit će o dvama kriterijima: prvo, o iznosu potpore i uvjetima te okolnostima u kojima je potpora dodijeljena, i drugo, o svojstvima jednog ili više tržišta na kojima će na banka primatelj poslovati.” |
| --- | --- |

(270)

Što se tiče mjera kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja, točkom 30. Komunikacije o restrukturiranju omogućuje se da se „procjena Komisije u pogledu potrebe za takvim mjerama temelji na veličini, rasponu i opsegu djelatnosti koje bi predmetna banka obavljala nakon provedbe vjerodostojnog plana restrukturiranja [...]. Priroda i oblik takvih mjera ovisit će o dvama kriterijima: prvo, o iznosu potpore i uvjetima te okolnostima u kojima je potpora dodijeljena, i drugo, o svojstvima jednog ili više tržišta na kojima će na banka primatelj poslovati.”

| (271) | U pogledu iznosa potpore koja je primljena, ukupna potpora primljena u obliku kapitala iznosila je [742,7 do 842,7] milijuna EUR (mjere PB1 i PB2). Mjera PB1 odgovarala je iznosu od otprilike 21,15 % rizikom ponderirane imovine banke Probank na dan 30. lipnja 2013. Mjera PB2 po definiciji je odgovarala iznosu od [...] % imovine prenesene s banke Probank. Zbog tih iznosa potpore u kombinaciji s nepostojanjem naknade potrebno je u znatnoj mjeri smanjiti prisutnost korisnika na tržištu. |
| --- | --- |

(271)

U pogledu iznosa potpore koja je primljena, ukupna potpora primljena u obliku kapitala iznosila je [742,7 do 842,7] milijuna EUR (mjere PB1 i PB2). Mjera PB1 odgovarala je iznosu od otprilike 21,15 % rizikom ponderirane imovine banke Probank na dan 30. lipnja 2013. Mjera PB2 po definiciji je odgovarala iznosu od [...] % imovine prenesene s banke Probank. Zbog tih iznosa potpore u kombinaciji s nepostojanjem naknade potrebno je u znatnoj mjeri smanjiti prisutnost korisnika na tržištu.

| (272) | Što se tiče tržišta na kojem je poslovala banka Probank, Komisija napominje da je banka Probank bila vrlo mala banka (s manje od 1 % udjela u ukupnoj imovini grčkih banaka i udjelom na grčkom tržištu kredita od oko 1 % i na tržištu depozita manjim od 2 %) te je prema tome imovina i obveze banke Probank koje su prenesene na Banku bile male u usporedbi s veličinom grčkog bankarskog sustava. |
| --- | --- |

(272)

Što se tiče tržišta na kojem je poslovala banka Probank, Komisija napominje da je banka Probank bila vrlo mala banka (s manje od 1 % udjela u ukupnoj imovini grčkih banaka i udjelom na grčkom tržištu kredita od oko 1 % i na tržištu depozita manjim od 2 %) te je prema tome imovina i obveze banke Probank koje su prenesene na Banku bile male u usporedbi s veličinom grčkog bankarskog sustava.

| (273) | Nadalje, djelatnosti banke Probank bile su ponuđene konkurentima u okviru javne dražbe. Nakon prodaje banka Probank prestala je postojati kao samostalni konkurent jer su prenesene djelatnosti u potpunosti integrirane s Bankom. |
| --- | --- |

(273)

Nadalje, djelatnosti banke Probank bile su ponuđene konkurentima u okviru javne dražbe. Nakon prodaje banka Probank prestala je postojati kao samostalni konkurent jer su prenesene djelatnosti u potpunosti integrirane s Bankom.

| (274) | Zaključuje se da s obzirom na malu veličinu prenesenih djelatnosti, javni postupak prodaje i potpunu integraciju djelatnosti banke Probank u Banku, ne postoji neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja unatoč vrlo visokom iznosu potpore i nepostojanju naknade. |
| --- | --- |

(274)

Zaključuje se da s obzirom na malu veličinu prenesenih djelatnosti, javni postupak prodaje i potpunu integraciju djelatnosti banke Probank u Banku, ne postoji neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja unatoč vrlo visokom iznosu potpore i nepostojanju naknade.

6.3.4.4.   Zaključak o spojivosti s Komunikacijom o restrukturiranju

| (275) | Na temelju te analize Komisija zaključuje da se prodajom odabrane imovine i obveza banke Probank i njihovom integracijom u Banku osigurava da djelatnosti banke Probank ponovno uspostave dugoročnu održivost, da je potpora ograničena na najmanju moguću mjeru i da nema neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja u skladu s Komunikacijom o restrukturiranju. |
| --- | --- |

(275)

Na temelju te analize Komisija zaključuje da se prodajom odabrane imovine i obveza banke Probank i njihovom integracijom u Banku osigurava da djelatnosti banke Probank ponovno uspostave dugoročnu održivost, da je potpora ograničena na najmanju moguću mjeru i da nema neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja u skladu s Komunikacijom o restrukturiranju.

6.3.5.   Zaključak o spojivosti potpore povezane s bankom Probank s unutarnjim tržištem

| (276) | Prema tome, sve su mjere potpore navedene u tablici 11. spojive s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(276)

Prema tome, sve su mjere potpore navedene u tablici 11. spojive s unutarnjim tržištem.

7.   PROCJENA POTPORE DODIJELJENE BANCI

7.1.   POSTOJANJE I IZNOS POTPORE

| (277) | Komisija mora utvrditi postojanje državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(277)

Komisija mora utvrditi postojanje državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

7.1.1.   Postojanje potpore u obliku mjera odobrenih u okviru Programa potpore grčkim bankama (mjere L1 i A)

7.1.1.1.   Državna potpora za likvidnost odobrena u okviru mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica (mjera L1)

| (278) | Komisija je već utvrdila u odlukama kojima se odobrava i produžuje Program potpore grčkim bankama (128) da potpora za likvidaciju dodijeljena u okviru tog programa čini potporu. Nepodmireni iznos jamstava od 15. travnja 2011. iznosio je 12 873 milijuna EUR te je 30. studenoga 2013. dosegao 14 798 milijuna EUR. Na te datume nepodmireni zajmovi u državnim obveznicama Banci iznosili su 787 milijuna EUR, odnosno 847 milijuna EUR. Buduće potpore za likvidnost dodijeljene u okviru tog programa isto bi tako činile potporu. |
| --- | --- |

(278)

Komisija je već utvrdila u odlukama kojima se odobrava i produžuje Program potpore grčkim bankama (128) da potpora za likvidaciju dodijeljena u okviru tog programa čini potporu. Nepodmireni iznos jamstava od 15. travnja 2011. iznosio je 12 873 milijuna EUR te je 30. studenoga 2013. dosegao 14 798 milijuna EUR. Na te datume nepodmireni zajmovi u državnim obveznicama Banci iznosili su 787 milijuna EUR, odnosno 847 milijuna EUR. Buduće potpore za likvidnost dodijeljene u okviru tog programa isto bi tako činile potporu.

7.1.1.2.   Državna dokapitalizacija dodijeljena u okviru Programa dokapitalizacije (mjera A).

| (279) | Komisija je već utvrdila u Odluci o Programu potpore grčkim bankama od 19. studenoga 2008. da će dokapitalizacija koja će se dodijeliti u okviru mjere dokapitalizacije u okviru tog programa činiti potporu. Banka je primila 1 350 milijuna EUR u vidu povlaštenih dionica što predstavlja 2,1 % rizikom ponderirane imovine Banke (129). |
| --- | --- |

(279)

Komisija je već utvrdila u Odluci o Programu potpore grčkim bankama od 19. studenoga 2008. da će dokapitalizacija koja će se dodijeliti u okviru mjere dokapitalizacije u okviru tog programa činiti potporu. Banka je primila 1 350 milijuna EUR u vidu povlaštenih dionica što predstavlja 2,1 % rizikom ponderirane imovine Banke (129).

| (280) | Grčka je 2010. uvela nekoliko izmjena tehničkih parametara tih povlaštenih dionica pri čemu se, ako se te povlaštene dionice ne otkupe u roku od pet godina, kupon potom povećava za 2 % svake godine. S obzirom na to da se promjenama povećava naknada države, ako se povlaštene dionice ne otkupe ili pretvore nakon pet godina, Komisija zaključuje da preinake tehničkih parametara Banci ne osiguravaju nikakvu prednost te stoga ne uključuju dodatnu državnu potporu. |
| --- | --- |

(280)

Grčka je 2010. uvela nekoliko izmjena tehničkih parametara tih povlaštenih dionica pri čemu se, ako se te povlaštene dionice ne otkupe u roku od pet godina, kupon potom povećava za 2 % svake godine. S obzirom na to da se promjenama povećava naknada države, ako se povlaštene dionice ne otkupe ili pretvore nakon pet godina, Komisija zaključuje da preinake tehničkih parametara Banci ne osiguravaju nikakvu prednost te stoga ne uključuju dodatnu državnu potporu.

7.1.2.   Postojanje potpore u o obliku likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2)

| (281) | U točki 51. Komunikacije o bankarstvu iz 2008. Komisija je objasnila da osiguravanje sredstava središnjih banaka financijskim institucijama ne čini potporu ako su ispunjena četiri kumulativna uvjeta u pogledu solventnosti financijske ustanove, jamstva ustanove, kamatne stope naplaćene financijskoj instituciji i nepostojanje protujamstava države. Budući da likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država i koja je pružena Banci nije u skladu s ta četiri kumulativna uvjeta, ponajprije jer ima državno jamstvo i dodjeljuje se zajedno s drugim mjerama potpore, ne može se zaključiti da likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država ne čini državnu potporu. |
| --- | --- |

(281)

U točki 51. Komunikacije o bankarstvu iz 2008. Komisija je objasnila da osiguravanje sredstava središnjih banaka financijskim institucijama ne čini potporu ako su ispunjena četiri kumulativna uvjeta u pogledu solventnosti financijske ustanove, jamstva ustanove, kamatne stope naplaćene financijskoj instituciji i nepostojanje protujamstava države. Budući da likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država i koja je pružena Banci nije u skladu s ta četiri kumulativna uvjeta, ponajprije jer ima državno jamstvo i dodjeljuje se zajedno s drugim mjerama potpore, ne može se zaključiti da likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država ne čini državnu potporu.

| (282) | Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država u skladu je s uvjetima utvrđenima u članku 107. stavku 1. Kao prvo, kako ova mjera uključuje državno jamstvo u korist Grčke središnje banke, sve gubitke snosit će država. Stoga ova mjera uključuje državna sredstva. U okviru likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama bankama se omogućuje dobivanje sredstava u vrijeme kad one nemaju pristup međubankovnim tržištima financiranja i redovnim aktivnostima refinanciranja Eurosustava. Stoga se na temelju likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država Banci dodjeljuje prednost. S obzirom na to da je likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama ograničena na bankarski sektor, ta je mjera selektivna. Uz to, s obzirom na to da se na temelju likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država Banci omogućuje nastavak poslovanja na tržištu i sprječava je u nepodmirivanju obveza i napuštanju tržišta, njome se narušava tržišno natjecanje. Budući da je Banka aktivna u drugim državama članicama i da financijske institucije iz drugih država članica posluju ili bi mogle biti zainteresirane za poslovanje u Grčkoj, prednost dana Banci utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(282)

Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država u skladu je s uvjetima utvrđenima u članku 107. stavku 1. Kao prvo, kako ova mjera uključuje državno jamstvo u korist Grčke središnje banke, sve gubitke snosit će država. Stoga ova mjera uključuje državna sredstva. U okviru likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama bankama se omogućuje dobivanje sredstava u vrijeme kad one nemaju pristup međubankovnim tržištima financiranja i redovnim aktivnostima refinanciranja Eurosustava. Stoga se na temelju likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država Banci dodjeljuje prednost. S obzirom na to da je likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama ograničena na bankarski sektor, ta je mjera selektivna. Uz to, s obzirom na to da se na temelju likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država Banci omogućuje nastavak poslovanja na tržištu i sprječava je u nepodmirivanju obveza i napuštanju tržišta, njome se narušava tržišno natjecanje. Budući da je Banka aktivna u drugim državama članicama i da financijske institucije iz drugih država članica posluju ili bi mogle biti zainteresirane za poslovanje u Grčkoj, prednost dana Banci utječe na trgovinu među državama članicama.

| (283) | Na temelju dosad navedenog Komisija smatra da likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2) čini državu potporu. Iznos likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država s vremenom se razlikovao. Na dan 31. prosinca 2012. iznosio je oko 30,9 milijardi EUR. |
| --- | --- |

(283)

Na temelju dosad navedenog Komisija smatra da likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2) čini državu potporu. Iznos likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država s vremenom se razlikovao. Na dan 31. prosinca 2012. iznosio je oko 30,9 milijardi EUR.

7.1.3.   Postojanje potpore u mjerama dodijeljenim preko GFFS-a (mjere B1, B2 i B3)

7.1.3.1.   Prva dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B1)

| (284) | U odjeljku 5.1. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke NBG Komisija je već zaključila da prva dokapitalizacija za premošćivanje čini državnu potporu. Primljeni kapital iznosio je 7 430 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(284)

U odjeljku 5.1. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke NBG Komisija je već zaključila da prva dokapitalizacija za premošćivanje čini državnu potporu. Primljeni kapital iznosio je 7 430 milijuna EUR.

7.1.3.2.   Druga dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B2)

| (285) | Mjera B2 provedena je s pomoću sredstava iz GFFS-a koja su, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 49. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke NBG, uključivala državna sredstva. |
| --- | --- |

(285)

Mjera B2 provedena je s pomoću sredstava iz GFFS-a koja su, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 49. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke NBG, uključivala državna sredstva.

| (286) | Što se tiče postojanja prednosti, mjerom B2 povećala se stopa kapitala Banke na razinu kojom se omogućilo daljnje funkcioniranje na tržištu i pristup financiranju iz Eurosustava. Nadalje, naknada mjere B2 sastoji se od obračunanih kamata na obveznice EFFS-a i dodatne provizije od 1 %. Zbog toga što je naknada očigledno niža od naknade sličnih instrumenata kapitala na tržištu, Banka zasigurno ne bi mogla prikupiti taj kapital po takvim uvjetima na tržištu. Stoga je mjerom B2 Banci dana prednost na temelju odobrenih državnih sredstava. A obzirom na to da je mjera dostupna samo Banci, ona je po svojoj prirodi selektivna. |
| --- | --- |

(286)

Što se tiče postojanja prednosti, mjerom B2 povećala se stopa kapitala Banke na razinu kojom se omogućilo daljnje funkcioniranje na tržištu i pristup financiranju iz Eurosustava. Nadalje, naknada mjere B2 sastoji se od obračunanih kamata na obveznice EFFS-a i dodatne provizije od 1 %. Zbog toga što je naknada očigledno niža od naknade sličnih instrumenata kapitala na tržištu, Banka zasigurno ne bi mogla prikupiti taj kapital po takvim uvjetima na tržištu. Stoga je mjerom B2 Banci dana prednost na temelju odobrenih državnih sredstava. A obzirom na to da je mjera dostupna samo Banci, ona je po svojoj prirodi selektivna.

| (287) | Kao rezultat mjere B2, ojačan je položaj Banke jer su Banci osigurana financijska sredstva potrebna za nastavak ispunjavanja kapitalnih zahtjeva, dovodeći na taj način do narušavanja tržišnog natjecanja. Budući da je Banka aktivna na bankarskim tržištima drugih država članica i da financijske institucije iz drugih država članica posluju u Grčkoj, ponajprije na tržištu osiguranja, mjera B2 utječe i na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(287)

Kao rezultat mjere B2, ojačan je položaj Banke jer su Banci osigurana financijska sredstva potrebna za nastavak ispunjavanja kapitalnih zahtjeva, dovodeći na taj način do narušavanja tržišnog natjecanja. Budući da je Banka aktivna na bankarskim tržištima drugih država članica i da financijske institucije iz drugih država članica posluju u Grčkoj, ponajprije na tržištu osiguranja, mjera B2 utječe i na trgovinu među državama članicama.

| (288) | Komisija smatra da mjera B2 čini državnu potporu. Nacionalna tijela prijavila su je kao potporu. Primljeni kapital iznosio je 2 326 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(288)

Komisija smatra da mjera B2 čini državnu potporu. Nacionalna tijela prijavila su je kao potporu. Primljeni kapital iznosio je 2 326 milijuna EUR.

7.1.3.3.   Sudjelovanje GFFS-a u dokapitalizaciji iz proljeća 2013. (mjera B3)

| (289) | Sudjelovanje GFFS-a u dokapitalizaciji iz proljeća 2013. (mjere B3) djelomična je konverzija prve i druge dokapitalizacije za premošćivanje (mjere B1 i B2) u trajnu dokapitalizaciju od 8 677 milijuna EUR u redovnim dionicama. Budući da je mjera B3 konverzija potpore koja je već dodijeljena, ona i dalje uključuje državna sredstva, ali se njome ne povećava nominalni iznos potpore. Međutim, povećava se prednost Banke (a time i narušavanje tržišnog natjecanja) za dani nominalni iznos potpore s obzirom da se radi o trajnoj dokapitalizaciji, a ne o privremenoj dokapitalizaciji kao u mjerama B1 i B2. |
| --- | --- |

(289)

Sudjelovanje GFFS-a u dokapitalizaciji iz proljeća 2013. (mjere B3) djelomična je konverzija prve i druge dokapitalizacije za premošćivanje (mjere B1 i B2) u trajnu dokapitalizaciju od 8 677 milijuna EUR u redovnim dionicama. Budući da je mjera B3 konverzija potpore koja je već dodijeljena, ona i dalje uključuje državna sredstva, ali se njome ne povećava nominalni iznos potpore. Međutim, povećava se prednost Banke (a time i narušavanje tržišnog natjecanja) za dani nominalni iznos potpore s obzirom da se radi o trajnoj dokapitalizaciji, a ne o privremenoj dokapitalizaciji kao u mjerama B1 i B2.

| (290) | Takva potpora nije bila dodijeljena svim bankama koje posluju u Grčkoj. Što se tiče narušavanja tržišnog natjecanja i učinka na trgovinu, Komisija napominje na primjer da se potporom Banci omogućio nastavak poslovanja u drugim državama članicama, kao što su Rumunjska ili Bugarska. Likvidacija Banke dovela bi do okončanja djelatnosti u inozemstvu likvidacijom tih djelatnosti ili prodajom tih poduzeća. Uz to, djelatnosti osiguranja Grčke središnje banke natječu se na tržištu s djelatnostima podružnica društava za osiguranje iz ostalih država članica. Stoga se mjerom narušava tržišno natjecanje i njome se utječe na trgovinu među državama članicama. Prema tome, Komisija smatra da mjera B3 čini državnu potporu. |
| --- | --- |

(290)

Takva potpora nije bila dodijeljena svim bankama koje posluju u Grčkoj. Što se tiče narušavanja tržišnog natjecanja i učinka na trgovinu, Komisija napominje na primjer da se potporom Banci omogućio nastavak poslovanja u drugim državama članicama, kao što su Rumunjska ili Bugarska. Likvidacija Banke dovela bi do okončanja djelatnosti u inozemstvu likvidacijom tih djelatnosti ili prodajom tih poduzeća. Uz to, djelatnosti osiguranja Grčke središnje banke natječu se na tržištu s djelatnostima podružnica društava za osiguranje iz ostalih država članica. Stoga se mjerom narušava tržišno natjecanje i njome se utječe na trgovinu među državama članicama. Prema tome, Komisija smatra da mjera B3 čini državnu potporu.

7.1.3.4.   Zaključak o mjerama B1, B2 i B3

| (291) | Mjere B1, B2 i B3 čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Iznos državne potpore uključen u mjere B1, B2 i B3 jest 9 756 milijuna EUR. Kako je navedeno u odjeljku 7.1.3.3., samo dio prve i druge dokapitalizacije za premošćivanje (mjere B1 i B2) pretvoren je u trajnu dokapitalizaciju od 8 677 milijuna EUR (mjera B3), dok je bilanca otplaćena GFFS-u šest mjeseci nakon što je dodijeljena (130). |
| --- | --- |

(291)

Mjere B1, B2 i B3 čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Iznos državne potpore uključen u mjere B1, B2 i B3 jest 9 756 milijuna EUR. Kako je navedeno u odjeljku 7.1.3.3., samo dio prve i druge dokapitalizacije za premošćivanje (mjere B1 i B2) pretvoren je u trajnu dokapitalizaciju od 8 677 milijuna EUR (mjera B3), dok je bilanca otplaćena GFFS-u šest mjeseci nakon što je dodijeljena (130).

| (292) | U točki 31. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da Komisija, osim apsolutnog iznosa potpore, u obzir mora uzeti potporu „povezanu s rizikom ponderiranom imovinom banke”. Mjere B1, B2 i B3 dodijeljene su tijekom razdoblja od jedne godine, od travnja 2012. (131) do svibnja 2013. Tijekom tog razdoblja promijenila se rizikom ponderirana imovina Banke. Stoga se postavlja pitanje na kojoj bi se razini rizikom ponderirana imovina trebala upotrebljavati, a osobito bi li državnu potporu trebalo ocijenjivati u odnosu na rizikom ponderiranu imovinu koja je postojala na početku razdoblja ili na onu koja je postojala na kraju razdoblja. Mjerama B1, B2 i B3 cilj je pokriti potrebu za kapitalom koju je utvrdila Grčka središnja banka u ožujku 2012. (ispitivanje otpornosti na stres iz 2012.). Drugim riječima, potrebe za kapitalom koje su tim mjerama pokrivene već su postojale u ožujku 2012. Komisija stoga smatra da bi iznos potpore uključen u mjere B1, B2 i B3 trebalo usporediti s rizikom ponderiranom imovinom Banke na dan 31. ožujka 2012. Komisija je isto tako podsjetila da Grčka središnja banka, nakon dokapitalizacije u ožujku 2012. do proljeća 2013., nije u obzir uzela preuzimanja grčkih banaka s ciljem usklađenja – prema gore ili prema dolje – njihovih potreba za kapitalom. Tim se čimbenikom dalje dokazalo da su mjere B1, B2 i B3 bile mjere potpore povezane s parametrom Banke kakav je postojao na dan 31. ožujka 2012. |
| --- | --- |

(292)

U točki 31. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da Komisija, osim apsolutnog iznosa potpore, u obzir mora uzeti potporu „povezanu s rizikom ponderiranom imovinom banke”. Mjere B1, B2 i B3 dodijeljene su tijekom razdoblja od jedne godine, od travnja 2012. (131) do svibnja 2013. Tijekom tog razdoblja promijenila se rizikom ponderirana imovina Banke. Stoga se postavlja pitanje na kojoj bi se razini rizikom ponderirana imovina trebala upotrebljavati, a osobito bi li državnu potporu trebalo ocijenjivati u odnosu na rizikom ponderiranu imovinu koja je postojala na početku razdoblja ili na onu koja je postojala na kraju razdoblja. Mjerama B1, B2 i B3 cilj je pokriti potrebu za kapitalom koju je utvrdila Grčka središnja banka u ožujku 2012. (ispitivanje otpornosti na stres iz 2012.). Drugim riječima, potrebe za kapitalom koje su tim mjerama pokrivene već su postojale u ožujku 2012. Komisija stoga smatra da bi iznos potpore uključen u mjere B1, B2 i B3 trebalo usporediti s rizikom ponderiranom imovinom Banke na dan 31. ožujka 2012. Komisija je isto tako podsjetila da Grčka središnja banka, nakon dokapitalizacije u ožujku 2012. do proljeća 2013., nije u obzir uzela preuzimanja grčkih banaka s ciljem usklađenja – prema gore ili prema dolje – njihovih potreba za kapitalom. Tim se čimbenikom dalje dokazalo da su mjere B1, B2 i B3 bile mjere potpore povezane s parametrom Banke kakav je postojao na dan 31. ožujka 2012.

| (293) | Prva i druga dokapitalizacija za premošćivanje zajedno su iznosile 9 756 milijuna EUR. Taj iznos predstavlja 15,3 % rizikom ponderirane imovine Banke na dan 31. ožujka 2012. |
| --- | --- |

(293)

Prva i druga dokapitalizacija za premošćivanje zajedno su iznosile 9 756 milijuna EUR. Taj iznos predstavlja 15,3 % rizikom ponderirane imovine Banke na dan 31. ožujka 2012.

| (294) | S obzirom da je Banka uspjela privući privatni kapital, stvarni iznos koji je GFFS konačno unio u Banku bio je samo 8 677 milijuna EUR, što predstavlja 13,6 % rizikom ponderirane imovine Banke na dan 31. ožujka 2012. |
| --- | --- |

(294)

S obzirom da je Banka uspjela privući privatni kapital, stvarni iznos koji je GFFS konačno unio u Banku bio je samo 8 677 milijuna EUR, što predstavlja 13,6 % rizikom ponderirane imovine Banke na dan 31. ožujka 2012.

7.1.4.   Zaključak o postojanju i ukupnom iznosu potpore koju je primila Banka

| (295) | Mjere A, B1, B2, B3, L1 i L2 čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Te su mjere sažete u tablici 12.

  Tablica 12.


  Pregled ukupne potpore koju je primila Banka










  Oznaka | Mjera | Vrsta mjere | Iznos potpore | Potpora/rizikom ponderirana imovina |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Povlaštene dionice | Potpora u obliku kapitala | 1 350 milijuna EUR | 2,1 % |
| B1
  B2 | Prva dokapitalizacija za premošćivanje
  Druga dokapitalizacija za premošćivanje | Potpora u obliku kapitala | 7 430 milijuna EUR
  2 326 milijuna EUR | 15,3 % |
| Ukupna potpora u obliku kapitala dodijeljena Banci | 11 106 milijuna EUR | 17,3 % |
| B3 | Dokapitalizacija iz proljeća 2013. | Potpora u obliku kapitala | 8 677 milijuna EUR | |
| Ukupna potpora u obliku kapitala dodijeljena Banci umanjena za potporu vraćenu u roku od 6 mjeseci | 10 027 milijuna EUR | 15,6 % |
| Oznaka | Mjera | Vrsta mjere | Nominalni iznos potpore | |
| L1 | Potpora za likvidnost | Jamstvo
  Zaduživanje izdavanjem obveznica | Jamstva: 14,8 milijardi EUR
  Zaduživanja izdavanjem obveznica: 0,8 milijardi EUR | Od 30. studenoga 2013.: |
| L2 | Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država | Financiranje i jamstvo | 30,9 milijardi EUR | Od 31. prosinca 2012. |
| Ukupna potpora u obliku kapitala dodijeljena Banci | 46,5 milijardi EUR | |

(295)

Mjere A, B1, B2, B3, L1 i L2 čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Te su mjere sažete u tablici 12.

Tablica 12.

Pregled ukupne potpore koju je primila Banka

Oznaka

Mjera

Vrsta mjere

Iznos potpore

Potpora/rizikom ponderirana imovina

A

Povlaštene dionice

Potpora u obliku kapitala

1 350 milijuna EUR

2,1 %

B1

B2

Prva dokapitalizacija za premošćivanje

Druga dokapitalizacija za premošćivanje

Potpora u obliku kapitala

7 430 milijuna EUR

2 326 milijuna EUR

15,3 %

Ukupna potpora u obliku kapitala dodijeljena Banci

11 106 milijuna EUR

17,3 %

B3

Dokapitalizacija iz proljeća 2013.

Potpora u obliku kapitala

8 677 milijuna EUR

Ukupna potpora u obliku kapitala dodijeljena Banci umanjena za potporu vraćenu u roku od 6 mjeseci

10 027 milijuna EUR

15,6 %

Oznaka

Mjera

Vrsta mjere

Nominalni iznos potpore

L1

Potpora za likvidnost

Jamstvo

Zaduživanje izdavanjem obveznica

Jamstva: 14,8 milijardi EUR

Zaduživanja izdavanjem obveznica: 0,8 milijardi EUR

Od 30. studenoga 2013.:

L2

Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država

Financiranje i jamstvo

30,9 milijardi EUR

Od 31. prosinca 2012.

Ukupna potpora u obliku kapitala dodijeljena Banci

46,5 milijardi EUR

7.2.   PRAVNA OSNOVA ZA OCJENU SPOJIVOSTI

| (296) | Kao što je zaključeno u uvodnoj izjavi 207., pravna osnova za procjenu mjera potpore trebao bi biti članak 107. stavak 3. točka (b) Ugovora (132). |
| --- | --- |

(296)

Kao što je zaključeno u uvodnoj izjavi 207., pravna osnova za procjenu mjera potpore trebao bi biti članak 107. stavak 3. točka (b) Ugovora (132).

| (297) | Tijekom financijske krize Komisija je izradila kriterije spojivosti za različite vrste mjera potpora. Načela za procjenu mjera potpora prvobitno su bila utvrđena u Komunikaciji o bankarstvu iz 2008. |
| --- | --- |

(297)

Tijekom financijske krize Komisija je izradila kriterije spojivosti za različite vrste mjera potpora. Načela za procjenu mjera potpora prvobitno su bila utvrđena u Komunikaciji o bankarstvu iz 2008.

| (298) | Smjernice za mjere dokapitalizacije mogu se pronaći u Komunikaciji o dokapitalizaciji i Komunikaciji o produženju iz 2011. |
| --- | --- |

(298)

Smjernice za mjere dokapitalizacije mogu se pronaći u Komunikaciji o dokapitalizaciji i Komunikaciji o produženju iz 2011.

| (299) | Komunikacijom o restrukturiranju definira se pristup koji je Komisija donijela u pogledu procjene planova restrukturiranja, ponajprije potreba za ponovnim uspostavljanjem održivosti, kako bi se osigurao odgovarajući doprinos od korisnika i ograničilo narušavanje tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(299)

Komunikacijom o restrukturiranju definira se pristup koji je Komisija donijela u pogledu procjene planova restrukturiranja, ponajprije potreba za ponovnim uspostavljanjem održivosti, kako bi se osigurao odgovarajući doprinos od korisnika i ograničilo narušavanje tržišnog natjecanja.

| (300) | Okvir je dopunjen Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. koja se primjenjuje na mjere potpore prijavljene ili dodijeljene nakon 31. srpnja 2013. bez prethodnog odobrenja. |
| --- | --- |

(300)

Okvir je dopunjen Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. koja se primjenjuje na mjere potpore prijavljene ili dodijeljene nakon 31. srpnja 2013. bez prethodnog odobrenja.

7.2.1.   Pravna osnova za procjenu spojivosti likvidnosne potpore Banci (mjera L1)

| (301) | Likvidnosna potpora koju je Banka već primila konačno je odobrena sukcesivnim odlukama kojima se odobravaju mjere u okviru Programa potpore grčkim bankama i izmjenama i produženjima Programa (133). Sve buduće likvidnosne potpore za Banku morat će se dodijeliti u okviru programa koji je Komisija propisno odobrila. Uvjete takve potpore morat će odobriti Komisija prije nego što potpora bude dodijeljena te se stoga ne mora dodatno ocjenjivati u ovoj odluci. |
| --- | --- |

(301)

Likvidnosna potpora koju je Banka već primila konačno je odobrena sukcesivnim odlukama kojima se odobravaju mjere u okviru Programa potpore grčkim bankama i izmjenama i produženjima Programa (133). Sve buduće likvidnosne potpore za Banku morat će se dodijeliti u okviru programa koji je Komisija propisno odobrila. Uvjete takve potpore morat će odobriti Komisija prije nego što potpora bude dodijeljena te se stoga ne mora dodatno ocjenjivati u ovoj odluci.

7.2.2.   Pravna osnova za procjenu spojivosti povlaštenih dionica (mjera A)

| (302) | Dokapitalizacija dodijeljena u 2009. u obliku povlaštenih dionica (mjera A) dodijeljena je u okviru mjere dokapitalizacije odobrene 2008. kao dio Programa potpore grčkim bankama u okviru Komunikacije o bankarstvu iz 2008. Stoga se ne mora ponovno procjenjivati u okviru Komunikacije o bankarstvu iz 2008. i mora se procijeniti u okviru Komunikacije o restrukturiranju. |
| --- | --- |

(302)

Dokapitalizacija dodijeljena u 2009. u obliku povlaštenih dionica (mjera A) dodijeljena je u okviru mjere dokapitalizacije odobrene 2008. kao dio Programa potpore grčkim bankama u okviru Komunikacije o bankarstvu iz 2008. Stoga se ne mora ponovno procjenjivati u okviru Komunikacije o bankarstvu iz 2008. i mora se procijeniti u okviru Komunikacije o restrukturiranju.

7.2.3.   Pravna osnova za procjenu spojivosti likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2)

| (303) | Usklađenost likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2) najprije je potrebno procijeniti na temelju Komunikacije o bankarstvu iz 2008. i Komunikacije o produženju iz 2011. Sve likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koje jamči država dodijeljene nakon 31. srpnja 2013. obuhvaćene su Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. |
| --- | --- |

(303)

Usklađenost likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2) najprije je potrebno procijeniti na temelju Komunikacije o bankarstvu iz 2008. i Komunikacije o produženju iz 2011. Sve likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koje jamči država dodijeljene nakon 31. srpnja 2013. obuhvaćene su Komunikacijom o bankarstvu iz 2013.

7.2.4.   Pravna osnova za procjenu spojivosti dokapitalizacija koje je proveo GFFS (mjere B1, B2 i B3)

| (304) | Usklađenost dokapitalizacija koje je proveo GFFS (mjere B1, B2 i B3), ponajprije u pogledu naknade, najprije je potrebno procijeniti na temelju Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komunikacije o dokapitalizaciji i Komunikacije o produženju iz 2011. U Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke NBG Komisija je izrazila dvojbe u pogledu spojivosti mjere B1 s tim komunikacijama. Budući da su one bile provedene prije 1. kolovoza 2013., te mjere nisu obuhvaćene Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. Spojivost dokapitalizacija koje je proveo GFFS (mjere B1, B2 i B3) isto bi tako trebalo procijeniti na temelju Komunikacije o restrukturiranju. |
| --- | --- |

(304)

Usklađenost dokapitalizacija koje je proveo GFFS (mjere B1, B2 i B3), ponajprije u pogledu naknade, najprije je potrebno procijeniti na temelju Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komunikacije o dokapitalizaciji i Komunikacije o produženju iz 2011. U Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke NBG Komisija je izrazila dvojbe u pogledu spojivosti mjere B1 s tim komunikacijama. Budući da su one bile provedene prije 1. kolovoza 2013., te mjere nisu obuhvaćene Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. Spojivost dokapitalizacija koje je proveo GFFS (mjere B1, B2 i B3) isto bi tako trebalo procijeniti na temelju Komunikacije o restrukturiranju.

7.3.   USKLAĐENOST MJERE L2 S KOMUNIKACIJOM O BANKARSTVU IZ 2008., KOMUNIKACIJOM O PRODUŽENJU IZ 2011. I KOMUNIKACIJOM O BANKARSTVU IZ 2013.

| (305) | Kako bi potpora bila usklađena s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti: primjerenošću, nužnošću i razmjernošću. |
| --- | --- |

(305)

Kako bi potpora bila usklađena s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti: primjerenošću, nužnošću i razmjernošću.

| (306) | Budući da su grčke banke bile isključene s međubankovnih tržišta te su postale potpuno ovisne o financiranju iz središnje banke, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (46). i kako Banka nije mogla pozajmiti dovoljan iznos sredstava u okviru redovnih aktivnosti refinanciranja, Banci je bila potrebna likvidnosnu pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država kako bi bila dovoljno likvidna i čime bi se spriječilo njezino neizvršavanje obveza. Komisija mjeru L2 smatra primjerenim mehanizmom za otklanjanje ozbiljnih poremećaja do kojih bi došlo neizvršavanjem obveza Banke. |
| --- | --- |

(306)

Budući da su grčke banke bile isključene s međubankovnih tržišta te su postale potpuno ovisne o financiranju iz središnje banke, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (46). i kako Banka nije mogla pozajmiti dovoljan iznos sredstava u okviru redovnih aktivnosti refinanciranja, Banci je bila potrebna likvidnosnu pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država kako bi bila dovoljno likvidna i čime bi se spriječilo njezino neizvršavanje obveza. Komisija mjeru L2 smatra primjerenim mehanizmom za otklanjanje ozbiljnih poremećaja do kojih bi došlo neizvršavanjem obveza Banke.

| (307) | Budući da likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država obuhvaća financiranje za Banku uz relativno visoki trošak, Banka ima dovoljno poticaja da se za razvoj svojih djelatnosti ne oslanjanje na taj izvor financiranja. Banka je morala platiti kamatnu stopu od [...] baznih bodova više od redovnih aktivnosti refinanciranja iz Eurosustava. Uz to, Banka je državi morala platiti naknadu za jamstvo od [...] baznih bodova. Posljedično je ukupni trošak likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država za Banku puno viši od uobičajenih troškova refinanciranja iz ESB-a. Točnije, razlika između prije navedenog i potonjeg viša je od razine naknade za jamstvo koja je zatražena Komunikacijom o produženju iz 2011. Posljedično se ukupna naknada koju je država naplatila može smatrati dovoljnom. Iznos likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država Grčka središnja banka i ESB redovito preispituje na temelju stvarnih potreba Banke. Oni pažljivo nadziru njezinu upotrebu i osiguravaju da se ograniči na najmanju potrebnu mjeru. Stoga se mjerom L2 Banci ne osigurava višak likvidnosti koji se mogao upotrijebiti za financiranje aktivnosti kojima se narušava tržišno natjecanje. Ograničena je na najmanji potreban iznos. |
| --- | --- |

(307)

Budući da likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država obuhvaća financiranje za Banku uz relativno visoki trošak, Banka ima dovoljno poticaja da se za razvoj svojih djelatnosti ne oslanjanje na taj izvor financiranja. Banka je morala platiti kamatnu stopu od [...] baznih bodova više od redovnih aktivnosti refinanciranja iz Eurosustava. Uz to, Banka je državi morala platiti naknadu za jamstvo od [...] baznih bodova. Posljedično je ukupni trošak likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država za Banku puno viši od uobičajenih troškova refinanciranja iz ESB-a. Točnije, razlika između prije navedenog i potonjeg viša je od razine naknade za jamstvo koja je zatražena Komunikacijom o produženju iz 2011. Posljedično se ukupna naknada koju je država naplatila može smatrati dovoljnom. Iznos likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država Grčka središnja banka i ESB redovito preispituje na temelju stvarnih potreba Banke. Oni pažljivo nadziru njezinu upotrebu i osiguravaju da se ograniči na najmanju potrebnu mjeru. Stoga se mjerom L2 Banci ne osigurava višak likvidnosti koji se mogao upotrijebiti za financiranje aktivnosti kojima se narušava tržišno natjecanje. Ograničena je na najmanji potreban iznos.

| (308) | Tim pomnjivim praćenjem upotrebe likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država i redovitom provjerom ograničenosti njezine upotrebe na najmanju moguću mjeru isto se tako osigurava da je ta likvidnost razmjerna i da ne dovodi do neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja. Komisija ističe i da se Grčka obvezala da će Banka provesti plan restrukturiranja kojim će se smanjiti njezino oslanjanje na financiranje iz središnje banke i da će Banka postupati u skladu s nekim ograničenjima, kako je analizirano u odjeljku 7.6. Tim se čimbenicima omogućava da će oslanjanje na likvidnosnu potporu završiti što je ranije moguće i da je takva potpora razmjerna. |
| --- | --- |

(308)

Tim pomnjivim praćenjem upotrebe likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država i redovitom provjerom ograničenosti njezine upotrebe na najmanju moguću mjeru isto se tako osigurava da je ta likvidnost razmjerna i da ne dovodi do neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja. Komisija ističe i da se Grčka obvezala da će Banka provesti plan restrukturiranja kojim će se smanjiti njezino oslanjanje na financiranje iz središnje banke i da će Banka postupati u skladu s nekim ograničenjima, kako je analizirano u odjeljku 7.6. Tim se čimbenicima omogućava da će oslanjanje na likvidnosnu potporu završiti što je ranije moguće i da je takva potpora razmjerna.

| (309) | Mjera L2 stoga je spojiva s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o produženju iz 2011. Kako se Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. nisu uveli dodatni preduvjeti u pogledu jamstava, mjera L2 isto je tako spojiva s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. |
| --- | --- |

(309)

Mjera L2 stoga je spojiva s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o produženju iz 2011. Kako se Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. nisu uveli dodatni preduvjeti u pogledu jamstava, mjera L2 isto je tako spojiva s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013.

7.4.   USKLAĐENOST MJERA B1, B2 I B3 S KOMUNIKACIJOM O BANKARSTVU IZ 2008., KOMUNIKACIJOM O DOKAPITALIZACIJI I KOMUNIKACIJOM O PRODUŽENJU IZ 2011.

| (310) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (305)., da bi potpora bila usklađena s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti (134): primjerenosti, nužnosti i razmjernosti. |
| --- | --- |

(310)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (305)., da bi potpora bila usklađena s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti (134): primjerenosti, nužnosti i razmjernosti.

| (311) | Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o produženju iz 2011. utvrđuju se dodatne smjernice na razini naknade potrebne za dokapitalizaciju koju provodi država. |
| --- | --- |

(311)

Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o produženju iz 2011. utvrđuju se dodatne smjernice na razini naknade potrebne za dokapitalizaciju koju provodi država.

7.4.1.   Primjerenost mjera

| (312) | Komisija smatra da su dokapitalizacije koje je proveo GFFS (mjere B1, B2 i B3) primjerene jer se njima sprječava stečaj Banke. Bez njih se njezine djelatnosti ne bi nastavile jer je Banka krajem 2012. imala negativan kapital (135). |
| --- | --- |

(312)

Komisija smatra da su dokapitalizacije koje je proveo GFFS (mjere B1, B2 i B3) primjerene jer se njima sprječava stečaj Banke. Bez njih se njezine djelatnosti ne bi nastavile jer je Banka krajem 2012. imala negativan kapital (135).

| (313) | U tom je smislu Komisija napomenula u Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke NBG da je Banka jedna od najvećih bankarskih institucija u Grčkoj u pogledu kreditiranja i prikupljanja depozita. Kao takva, Banka je sistemski značajna banka za Grčku. Posljedično, nepodmirivanje obveza Banke stvorilo bi ozbiljne poremećaje u grčkom gospodarstvu. U okolnostima koje su tada prevladavale financijske institucije u Grčkoj imale su poteškoća u pristupanju financiranju. Zbog nedostatka financiranja ograničena je njihova sposobnost osiguravanja kredita grčkom gospodarstvu. U tom bi kontekstu poremećaj u gospodarstva bio ozbiljniji zbog nepodmirenih obveza Banke. Nadalje, do mjera B1, B2 i B3 došlo je uglavnom zbog programa UPS-a, izvanrednog i nepredvidivog događaja, a ne kao rezultat lošeg upravljanja ili pretjeranog preuzimanja rizika u Banci. Mjere su stoga prvenstveno usmjerene na rezultate programa UPS-a te se njima pridonosi održavanju financijske stabilnosti u Grčkoj. |
| --- | --- |

(313)

U tom je smislu Komisija napomenula u Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke NBG da je Banka jedna od najvećih bankarskih institucija u Grčkoj u pogledu kreditiranja i prikupljanja depozita. Kao takva, Banka je sistemski značajna banka za Grčku. Posljedično, nepodmirivanje obveza Banke stvorilo bi ozbiljne poremećaje u grčkom gospodarstvu. U okolnostima koje su tada prevladavale financijske institucije u Grčkoj imale su poteškoća u pristupanju financiranju. Zbog nedostatka financiranja ograničena je njihova sposobnost osiguravanja kredita grčkom gospodarstvu. U tom bi kontekstu poremećaj u gospodarstva bio ozbiljniji zbog nepodmirenih obveza Banke. Nadalje, do mjera B1, B2 i B3 došlo je uglavnom zbog programa UPS-a, izvanrednog i nepredvidivog događaja, a ne kao rezultat lošeg upravljanja ili pretjeranog preuzimanja rizika u Banci. Mjere su stoga prvenstveno usmjerene na rezultate programa UPS-a te se njima pridonosi održavanju financijske stabilnosti u Grčkoj.

| (314) | U Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke NBG Komisija je izrazila sumnju u to jesu li odmah poduzeti svi mogući koraci kako bi se u budućnosti izbjegla ponovna potreba Banke za potporom. Kako je navedeno u uvodnim izjavama (156)., (157), (158) ove Odluke, Grčka je preuzela obvezu u pogledu provedbe niza mjera povezanih s korporativnim upravljanjem i komercijalnim poslovanjem Banke. Kako je opisano u odjeljku 2.4., Banka je isto tako počela restrukturirati svoje djelatnosti, a mnoga su smanjenja troškova već provedena. Stoga su sumnje Komisije ublažene. |
| --- | --- |

(314)

U Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke NBG Komisija je izrazila sumnju u to jesu li odmah poduzeti svi mogući koraci kako bi se u budućnosti izbjegla ponovna potreba Banke za potporom. Kako je navedeno u uvodnim izjavama (156)., (157), (158) ove Odluke, Grčka je preuzela obvezu u pogledu provedbe niza mjera povezanih s korporativnim upravljanjem i komercijalnim poslovanjem Banke. Kako je opisano u odjeljku 2.4., Banka je isto tako počela restrukturirati svoje djelatnosti, a mnoga su smanjenja troškova već provedena. Stoga su sumnje Komisije ublažene.

| (315) | U Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke NBG Komisija je isto tako izrazila sumnje u pogledu postojanja dovoljnih zaštitnih mjera u slučaju da Banka potpadne pod kontrolu države ili u slučaju da privatni dioničari zadrže kontrolu dok bi država imala većinski udjel. Obveze opisane u uvodnim izjavama (156)., (157)., (158). osiguravaju da će se kreditno poslovanje Banke voditi na komercijalnoj osnovi, a da će svakodnevno poslovanje biti zaštićeno od uplitanja države. Okvirom odnosa dogovorenim između GFFS-a i Banke isto se tako osigurava da su interesi države kao glavnog dioničara zaštićeni od pretjeranog rizika koji bi preuzela uprava Banke. |
| --- | --- |

(315)

U Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke NBG Komisija je isto tako izrazila sumnje u pogledu postojanja dovoljnih zaštitnih mjera u slučaju da Banka potpadne pod kontrolu države ili u slučaju da privatni dioničari zadrže kontrolu dok bi država imala većinski udjel. Obveze opisane u uvodnim izjavama (156)., (157)., (158). osiguravaju da će se kreditno poslovanje Banke voditi na komercijalnoj osnovi, a da će svakodnevno poslovanje biti zaštićeno od uplitanja države. Okvirom odnosa dogovorenim između GFFS-a i Banke isto se tako osigurava da su interesi države kao glavnog dioničara zaštićeni od pretjeranog rizika koji bi preuzela uprava Banke.

| (316) | Na taj se način mjerama B1, B2 i B3 osigurava održavanje financijske stabilnosti u Grčkoj. Znatne mjere poduzete su kako bi se budući gubici sveli na najmanju moguću mjeru i kako bi se osiguralo da djelatnosti Banke nisu ugrožene neprimjerenim upravljanjem. Na toj osnovi Komisija smatra mjere B1, B2 i B3 primjerenima. |
| --- | --- |

(316)

Na taj se način mjerama B1, B2 i B3 osigurava održavanje financijske stabilnosti u Grčkoj. Znatne mjere poduzete su kako bi se budući gubici sveli na najmanju moguću mjeru i kako bi se osiguralo da djelatnosti Banke nisu ugrožene neprimjerenim upravljanjem. Na toj osnovi Komisija smatra mjere B1, B2 i B3 primjerenima.

7.4.2.   Nužnost – ograničenje potpore na najmanju moguću mjeru

| (317) | U skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., mjera potpore mora u svojem iznosu i obliku biti nužna za postizanje ciljeva. To znači da dokapitalizacija mora biti u najmanjem mogućem iznosu potrebnom za postizanje tog cilja. |
| --- | --- |

(317)

U skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., mjera potpore mora u svojem iznosu i obliku biti nužna za postizanje ciljeva. To znači da dokapitalizacija mora biti u najmanjem mogućem iznosu potrebnom za postizanje tog cilja.

| (318) | Grčka središnja banka izračunala je iznos potpore u obliku kapitala u okviru testiranja otpornosti na stres iz 2012. kako bi se osiguralo da stopa osnovnog kapitala Banke ostane iznad određene razine tijekom razdoblja 2012. – 2014., kako je prikazano u tablici 3. Stoga se mjerama B1, B2 i B3 Banci ne osigurava višak kapitala. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (314)., poduzete su mjere u cilju smanjenja rizika da bi Banka mogla trebati dodatnu potporu u budućnosti. |
| --- | --- |

(318)

Grčka središnja banka izračunala je iznos potpore u obliku kapitala u okviru testiranja otpornosti na stres iz 2012. kako bi se osiguralo da stopa osnovnog kapitala Banke ostane iznad određene razine tijekom razdoblja 2012. – 2014., kako je prikazano u tablici 3. Stoga se mjerama B1, B2 i B3 Banci ne osigurava višak kapitala. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (314)., poduzete su mjere u cilju smanjenja rizika da bi Banka mogla trebati dodatnu potporu u budućnosti.

| (319) | U pogledu naknada za prvu i drugu dokapitalizaciju za premošćivanje (mjere B1 i B2) Komisija podsjeća da su one dodijeljene u svibnju 2012. i prosincu 2012. te plaćene u naravi u obliku obveznica EFFS-a. GFFS je od datuma isplate tih obveznica EFFS-a do datuma dokapitalizacije iz proljeća 2013. primio kao naknadu obračunane kamate na obveznice EFFS-a uvećane za proviziju od 1 %. (136). Kako je naglašeno u Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke NBG, ta je naknada niža od raspona od 7 % do 9 % kako je definirano u Komunikaciji o dokapitalizaciji Međutim, razdoblje niske naknade bilo je ograničeno na jednu godinu za mjeru B1 i pet mjeseci za mjeru B2 (tj. do konverzije dokapitalizacije za premošćivanje u standardnu dokapitalizaciju u redovnim dionicama, odnosno mjere B3). Iako prva i druga dokapitalizacija nisu pokrenule razvodnjavanje udjela postojećih dioničara, dokapitalizacijom iz proljeća 2013., koja se odnosila na djelomičnu konverziju prve i druge dokapitalizacije za premošćivanje, u velikoj su mjeri razvodnjeni udjeli tih dioničara u vlasničkom kapitalu Banke jer su pali na 5,1 %. Tada je prekinuta izvanredna situacija koja je prevladavala od datuma prve dokapitalizacije za premošćivanje. Stoga su ublažene sumnje koje su izražene u Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke NBG. |
| --- | --- |

(319)

U pogledu naknada za prvu i drugu dokapitalizaciju za premošćivanje (mjere B1 i B2) Komisija podsjeća da su one dodijeljene u svibnju 2012. i prosincu 2012. te plaćene u naravi u obliku obveznica EFFS-a. GFFS je od datuma isplate tih obveznica EFFS-a do datuma dokapitalizacije iz proljeća 2013. primio kao naknadu obračunane kamate na obveznice EFFS-a uvećane za proviziju od 1 %. (136). Kako je naglašeno u Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke NBG, ta je naknada niža od raspona od 7 % do 9 % kako je definirano u Komunikaciji o dokapitalizaciji Međutim, razdoblje niske naknade bilo je ograničeno na jednu godinu za mjeru B1 i pet mjeseci za mjeru B2 (tj. do konverzije dokapitalizacije za premošćivanje u standardnu dokapitalizaciju u redovnim dionicama, odnosno mjere B3). Iako prva i druga dokapitalizacija nisu pokrenule razvodnjavanje udjela postojećih dioničara, dokapitalizacijom iz proljeća 2013., koja se odnosila na djelomičnu konverziju prve i druge dokapitalizacije za premošćivanje, u velikoj su mjeri razvodnjeni udjeli tih dioničara u vlasničkom kapitalu Banke jer su pali na 5,1 %. Tada je prekinuta izvanredna situacija koja je prevladavala od datuma prve dokapitalizacije za premošćivanje. Stoga su ublažene sumnje koje su izražene u Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke NBG.

| (320) | Drugo, s obzirom na netipičan izvor poteškoća Banke, odnosno gubitke koji su uglavnom proizašli iz otpisa duga u korist države (programa UPS-a i otkupa duga koji državi osiguravaju znatnu prednost, tj. smanjenje duga) i posljedica produžene recesije na njezinu domaćem tržištu, Komisija može prihvatiti to privremeno odstupanje od standardnih zahtjeva u pogledu naknade koji su određeni u Komunikaciji o dokapitalizaciji (137). |
| --- | --- |

(320)

Drugo, s obzirom na netipičan izvor poteškoća Banke, odnosno gubitke koji su uglavnom proizašli iz otpisa duga u korist države (programa UPS-a i otkupa duga koji državi osiguravaju znatnu prednost, tj. smanjenje duga) i posljedica produžene recesije na njezinu domaćem tržištu, Komisija može prihvatiti to privremeno odstupanje od standardnih zahtjeva u pogledu naknade koji su određeni u Komunikaciji o dokapitalizaciji (137).

| (321) | U pogledu mjere B3, u skladu s točkom 8. Komunikacije o produženju iz 2011., dokapitalizacije je potrebno upisati uz dovoljan popust na cijenu dionice prilagođenu za učinak razvodnjavanja kako bi se dalo razumno osiguranje da je država primila odgovarajuću naknadu. Iako mjerom B3 nije predviđen znatan popust na cijenu dionice prilagođene za učinak razvodnjavanja, de facto je bilo nemoguće ostvariti znatan popust na teoretsku cijenu bez prava upisa (138). Prije dokapitalizacije iz proljeća 2013. kapital banke bio je negativan, a njezina tržišna kapitalizacija iznosila je samo mali dio iznosa povećanja kapitala koje je trebalo dovršiti. U tim se okolnostima postavlja pitanje je li postojeće dioničare trebalo u potpunosti istisnuti. Komisija napominje da je cijena izdanja određena na 50 % popusta u odnosu na prosječnu tržišnu cijenu tijekom pedeset dana koji su prethodili određivanju cijene izdanja. Komisija napominje i da je razvodnjavanje udjela prethodnih dioničara bilo veliko jer su nakon te dokapitalizacije držali samo 5,1 vlasničkih udjela u Banci. Stoga bi primjena dodatnog popusta na tržišnu cijenu imala samo neznatan utjecaj na naknadu GFFS-a. S obzirom na specifičnu situaciju grčkih banaka koja je objašnjena u uvodnoj izjavi (320), i činjenicu da potreba za potporom u velikoj mjeri proizlazi iz otpisa duga u korist države, Komisija smatra da je cijena izdanja dionica koje je upisala država dovoljno niska. |
| --- | --- |

(321)

U pogledu mjere B3, u skladu s točkom 8. Komunikacije o produženju iz 2011., dokapitalizacije je potrebno upisati uz dovoljan popust na cijenu dionice prilagođenu za učinak razvodnjavanja kako bi se dalo razumno osiguranje da je država primila odgovarajuću naknadu. Iako mjerom B3 nije predviđen znatan popust na cijenu dionice prilagođene za učinak razvodnjavanja, de facto je bilo nemoguće ostvariti znatan popust na teoretsku cijenu bez prava upisa (138). Prije dokapitalizacije iz proljeća 2013. kapital banke bio je negativan, a njezina tržišna kapitalizacija iznosila je samo mali dio iznosa povećanja kapitala koje je trebalo dovršiti. U tim se okolnostima postavlja pitanje je li postojeće dioničare trebalo u potpunosti istisnuti. Komisija napominje da je cijena izdanja određena na 50 % popusta u odnosu na prosječnu tržišnu cijenu tijekom pedeset dana koji su prethodili određivanju cijene izdanja. Komisija napominje i da je razvodnjavanje udjela prethodnih dioničara bilo veliko jer su nakon te dokapitalizacije držali samo 5,1 vlasničkih udjela u Banci. Stoga bi primjena dodatnog popusta na tržišnu cijenu imala samo neznatan utjecaj na naknadu GFFS-a. S obzirom na specifičnu situaciju grčkih banaka koja je objašnjena u uvodnoj izjavi (320), i činjenicu da potreba za potporom u velikoj mjeri proizlazi iz otpisa duga u korist države, Komisija smatra da je cijena izdanja dionica koje je upisala država dovoljno niska.

| (322) | GFFS je izdao i varante i dodijelio je jedan varant za svaku novu dionicu koju je upisao privatni ulagač koji je sudjelovao u dokapitalizaciji iz proljeća 2013. GFFS je dodjeljivao te varante bez naknade. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (112)., svaki varant sadržava pravo na kupovinu 8,23 dionica od GFFS-a u određenim intervalima i po izvršnim cijenama. Cijena pri korištenju jamstva jednaka je cijeni upisa GFFS-a uvećano za godišnju kamatnu stopu i kumulativnu maržu (4 % za prvu godinu, 5 % za drugu godinu, 6 % za treću godinu, 7 % za četvrtu godinu i potom 8 % na godišnjoj razini za posljednjih šest mjeseci). Najviša naknada koju je GFFS primio na dionice koje posjeduje de facto je utvrđena na tim razinama. Ta je naknada niža od raspona od 7 % do 9 % kako je definirano u Komunikaciji o dokapitalizaciji Međutim, s obzirom da su ti varanti bili ključni čimbenik za uspjeh izdavanja prava i privatne plasmane koje je Banka pokrenula prije dokapitalizacije iz proljeća 2013., Komisija smatra da su ti varanti omogućili Banci da smanji iznos potpore za 1 079 milijuna EUR. Doista, zbog loše stope kapitala Banke prije dokapitalizacij i zbog velike nesigurnosti koja je vladala u to vrijeme, tada raspoložive simulacije pokazale su da bez varanta privatni ulagači ne bi ostvarili dovoljan povrat i ne bi sudjelovali. Zbog razloga objašnjenih u uvodnim izjavama (313). i (320)., zato što bi GFFS primio minimalnu pozitivnu naknadu ako bi jamstva bila iskorištena i zato što je cilj MGFP-a bio privući privatne ulagače kako bi neke banke ostale pod nadzorom privatne uprave i izbjeći situaciju u kojoj bi čitavi bankarski sektor bio pod nadzorom GFFS-a, Komisija može prihvatiti to odstupanje od standardnih zahtjeva u pogledu naknade koji su utvrđeni u Komunikaciji o dokapitalizaciji. To se prihvaćanje temelji i na činjenici da zakon o GFFS-u kako je izmijenjen u ožujku 2014. ne predviđa prilagodbu varanata u slučaju povećanja temeljnog kapitala bez prava prvokupa i da se u slučaju izdavanja prava prilagoditi može samo izvršna cijena varanta, a prilagodba se može dogoditi samo ex post i samo do iznosa zarade ostvarene od prodaje prava GFFS-a s pravom prvokupa. Osim toga, činjenica da se Grčka obvezala da će prije svakog otkupa varanata koje izda GFFS tražiti odobrenje Komisije, omogućit će Komisiji da osigura da potencijalni budući otkupi ne smanje dodatno naknadu GFFS-a, a povećaju naknadu imatelja varanata. |
| --- | --- |

(322)

GFFS je izdao i varante i dodijelio je jedan varant za svaku novu dionicu koju je upisao privatni ulagač koji je sudjelovao u dokapitalizaciji iz proljeća 2013. GFFS je dodjeljivao te varante bez naknade. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (112)., svaki varant sadržava pravo na kupovinu 8,23 dionica od GFFS-a u određenim intervalima i po izvršnim cijenama. Cijena pri korištenju jamstva jednaka je cijeni upisa GFFS-a uvećano za godišnju kamatnu stopu i kumulativnu maržu (4 % za prvu godinu, 5 % za drugu godinu, 6 % za treću godinu, 7 % za četvrtu godinu i potom 8 % na godišnjoj razini za posljednjih šest mjeseci). Najviša naknada koju je GFFS primio na dionice koje posjeduje de facto je utvrđena na tim razinama. Ta je naknada niža od raspona od 7 % do 9 % kako je definirano u Komunikaciji o dokapitalizaciji Međutim, s obzirom da su ti varanti bili ključni čimbenik za uspjeh izdavanja prava i privatne plasmane koje je Banka pokrenula prije dokapitalizacije iz proljeća 2013., Komisija smatra da su ti varanti omogućili Banci da smanji iznos potpore za 1 079 milijuna EUR. Doista, zbog loše stope kapitala Banke prije dokapitalizacij i zbog velike nesigurnosti koja je vladala u to vrijeme, tada raspoložive simulacije pokazale su da bez varanta privatni ulagači ne bi ostvarili dovoljan povrat i ne bi sudjelovali. Zbog razloga objašnjenih u uvodnim izjavama (313). i (320)., zato što bi GFFS primio minimalnu pozitivnu naknadu ako bi jamstva bila iskorištena i zato što je cilj MGFP-a bio privući privatne ulagače kako bi neke banke ostale pod nadzorom privatne uprave i izbjeći situaciju u kojoj bi čitavi bankarski sektor bio pod nadzorom GFFS-a, Komisija može prihvatiti to odstupanje od standardnih zahtjeva u pogledu naknade koji su utvrđeni u Komunikaciji o dokapitalizaciji. To se prihvaćanje temelji i na činjenici da zakon o GFFS-u kako je izmijenjen u ožujku 2014. ne predviđa prilagodbu varanata u slučaju povećanja temeljnog kapitala bez prava prvokupa i da se u slučaju izdavanja prava prilagoditi može samo izvršna cijena varanta, a prilagodba se može dogoditi samo ex post i samo do iznosa zarade ostvarene od prodaje prava GFFS-a s pravom prvokupa. Osim toga, činjenica da se Grčka obvezala da će prije svakog otkupa varanata koje izda GFFS tražiti odobrenje Komisije, omogućit će Komisiji da osigura da potencijalni budući otkupi ne smanje dodatno naknadu GFFS-a, a povećaju naknadu imatelja varanata.

| (323) | U pogledu činjenice da su dionice GFFS-a bez prava glasa, Komisija podsjeća da potreba za potporom ne proizlazi uglavnom iz pretjeranog preuzimanja rizika. Osim toga, cilj programa kojeg su gogovorili grčka vlada, Unija, MMF i ESB bio je zadržati neke banke u privatnom vlasništvu. Povrh toga, okvirom odnosa i automatskim vraćanjem prava glasa u slučaju da se plan restrukturiranja ne provodi osigurava se zaštita od budućeg pretjeranog rizika koji bi preuzeli privatni upravitelji Banke. Naposljetku, program UPS-a i otkup iz prosinca 2012. na neki su način naknada državi jer je dug potonje prema Banci smanjen za nekoliko milijardi EUR. Zbog svih tih razloga Komisija prihvaća da GFFS primi dionice bez prava glasa. Komisija stoga smatra da je mjera B3 bila nužna. |
| --- | --- |

(323)

U pogledu činjenice da su dionice GFFS-a bez prava glasa, Komisija podsjeća da potreba za potporom ne proizlazi uglavnom iz pretjeranog preuzimanja rizika. Osim toga, cilj programa kojeg su gogovorili grčka vlada, Unija, MMF i ESB bio je zadržati neke banke u privatnom vlasništvu. Povrh toga, okvirom odnosa i automatskim vraćanjem prava glasa u slučaju da se plan restrukturiranja ne provodi osigurava se zaštita od budućeg pretjeranog rizika koji bi preuzeli privatni upravitelji Banke. Naposljetku, program UPS-a i otkup iz prosinca 2012. na neki su način naknada državi jer je dug potonje prema Banci smanjen za nekoliko milijardi EUR. Zbog svih tih razloga Komisija prihvaća da GFFS primi dionice bez prava glasa. Komisija stoga smatra da je mjera B3 bila nužna.

| (324) | Zaključno, mjere B1, B2 i B3 nužne su kao potpora za sanaciju u svojem iznosu i obliku. |
| --- | --- |

(324)

Zaključno, mjere B1, B2 i B3 nužne su kao potpora za sanaciju u svojem iznosu i obliku.

7.4.3.   Proporcionalnost – mjere kojima se ograničuju negativni učinci prelijevanja

| (325) | Banka je primila vrlo velik iznos državne potpore. Ta situacija stoga može dovesti do ozbiljnog narušavanja tržišnog natjecanja. Međutim, Grčka je preuzela obvezu prema kojoj će provesti niz mjera kojima je cilj smanjiti negativne učinke prelijevanja. Točnije, na temelju preuzetih obveza osigurava se da će se poslovanje Banke nastaviti na komercijalnoj osnovi, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama (157). i (158). Grčka se obvezala provesti i zabranu preuzimanja te niz prodaja u inozemstvu i u nebankarskim djelatnostima u Grčkoj, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi (159). Ograničenja narušavanja tržišnog natjecanja dodatno će se procijeniti u odjeljku*7.6. |
| --- | --- |

(325)

Banka je primila vrlo velik iznos državne potpore. Ta situacija stoga može dovesti do ozbiljnog narušavanja tržišnog natjecanja. Međutim, Grčka je preuzela obvezu prema kojoj će provesti niz mjera kojima je cilj smanjiti negativne učinke prelijevanja. Točnije, na temelju preuzetih obveza osigurava se da će se poslovanje Banke nastaviti na komercijalnoj osnovi, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama (157). i (158). Grčka se obvezala provesti i zabranu preuzimanja te niz prodaja u inozemstvu i u nebankarskim djelatnostima u Grčkoj, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi (159). Ograničenja narušavanja tržišnog natjecanja dodatno će se procijeniti u odjeljku*7.6.

| (326) | U Banci je imenovan i povjerenik za praćenje koji će pratiti ispravnu provedbu preuzetih obveza u pogledu korporativnog upravljanja i komercijalnog poslovanja. Time će se izbjeći štetna promjena poslovne prakse Banke i time smanjiti mogući negativni učinci prelijevanja. |
| --- | --- |

(326)

U Banci je imenovan i povjerenik za praćenje koji će pratiti ispravnu provedbu preuzetih obveza u pogledu korporativnog upravljanja i komercijalnog poslovanja. Time će se izbjeći štetna promjena poslovne prakse Banke i time smanjiti mogući negativni učinci prelijevanja.

| (327) | Konačno, novi sveobuhvatni plan restrukturiranja dostavljen je Komisiji 25. lipnja 2014. Taj će se plan restrukturiranja procijeniti u odjeljku 7.6. |
| --- | --- |

(327)

Konačno, novi sveobuhvatni plan restrukturiranja dostavljen je Komisiji 25. lipnja 2014. Taj će se plan restrukturiranja procijeniti u odjeljku 7.6.

| (328) | Zaključno, ublažene su sumnje koje su izražene u Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke NBG. Mjere B1, B2 i B3 razmjerne su u kontekstu točke 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008. |
| --- | --- |

(328)

Zaključno, ublažene su sumnje koje su izražene u Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke NBG. Mjere B1, B2 i B3 razmjerne su u kontekstu točke 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008.

7.4.4.   Zaključak o usklađenosti dokapitalizacija koje je proveo GFFS s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o produženju iz 2011.

| (329) | Stoga se zaključuje da su dokapitalizacije koje je proveo GFFS (mjere B1, B2 i B3) primjerene, nužne i razmjerne u kontekstu točke 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komunikacije o dokapitalizaciji i Komunikacije o produženju iz 2011. Mjere B1, B2 i B3 stoga su usklađene s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o produženju iz 2011. |
| --- | --- |

(329)

Stoga se zaključuje da su dokapitalizacije koje je proveo GFFS (mjere B1, B2 i B3) primjerene, nužne i razmjerne u kontekstu točke 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komunikacije o dokapitalizaciji i Komunikacije o produženju iz 2011. Mjere B1, B2 i B3 stoga su usklađene s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o produženju iz 2011.

7.5.   USKLAĐENOST PREUZIMANJA TRI ZADRUŽNE BANKE, BANKE FB I BANKE PROBANK S KOMUNIKACIJOM O RESTRUKTURIRANJU

| (330) | U točki 23. Komunikacije o restrukturiranju stoji da se preuzimanje poduzetnika od strane banaka koje primaju potporu ne može financirati državnom potporom, osim ako je to potrebno za ponovno uspostavljanje održivosti poduzetnika. Nadalje, u točkama 40. i 41. Komunikacije o restrukturiranju stoji da banke ne bi smjele upotrebljavati državnu potporu u svrhu preuzimanja konkurentskih poduzeća, osim ako je preuzimanje dio procesa konsolidacije koji je potreban za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti ili osiguranje učinkovitog tržišnog natjecanja Osim toga, preuzimanjima se može ugroziti ili otežati ponovno uspostavljanje održivosti. Komisija stoga mora procijeniti mogu li preuzimanja koja provodi Banka biti u skladu s Komunikacijom o restrukturiranju. |
| --- | --- |

(330)

U točki 23. Komunikacije o restrukturiranju stoji da se preuzimanje poduzetnika od strane banaka koje primaju potporu ne može financirati državnom potporom, osim ako je to potrebno za ponovno uspostavljanje održivosti poduzetnika. Nadalje, u točkama 40. i 41. Komunikacije o restrukturiranju stoji da banke ne bi smjele upotrebljavati državnu potporu u svrhu preuzimanja konkurentskih poduzeća, osim ako je preuzimanje dio procesa konsolidacije koji je potreban za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti ili osiguranje učinkovitog tržišnog natjecanja Osim toga, preuzimanjima se može ugroziti ili otežati ponovno uspostavljanje održivosti. Komisija stoga mora procijeniti mogu li preuzimanja koja provodi Banka biti u skladu s Komunikacijom o restrukturiranju.

7.5.1.   Usklađenost preuzimanja odabranih obveza tri zadružne banke s Komunikacijom o restrukturiranju

7.5.1.1.   Učinak preuzimanja na dugoročnu održivost Banke

| (331) | Preuzimanje odabrane imovine i obveza triju zadružnih banaka povećava dugoročnu održivost banke. |
| --- | --- |

(331)

Preuzimanje odabrane imovine i obveza triju zadružnih banaka povećava dugoročnu održivost banke.

| (332) | Točnije, u trenutku preuzimanja grčke banke već su svjedočile znatnom odljevu depozita u razdoblju od 2010. do sredine 2012. te su bile isključene s međunarodnih tržišta financiranja. To je razlog zašto su četiri od pet najvećih grčkih banaka dostavile ponude za preuzimanje depozita triju zadružnih banaka. Integracija depozita triju zadružnih banaka u bilancu Banke imala je povoljan učinak na njezin likvidnosni profil. Da banka nije preuzela depozite triju zadružnih banaka, neto omjer kredita i depozita banke bio bi viši. |
| --- | --- |

(332)

Točnije, u trenutku preuzimanja grčke banke već su svjedočile znatnom odljevu depozita u razdoblju od 2010. do sredine 2012. te su bile isključene s međunarodnih tržišta financiranja. To je razlog zašto su četiri od pet najvećih grčkih banaka dostavile ponude za preuzimanje depozita triju zadružnih banaka. Integracija depozita triju zadružnih banaka u bilancu Banke imala je povoljan učinak na njezin likvidnosni profil. Da banka nije preuzela depozite triju zadružnih banaka, neto omjer kredita i depozita banke bio bi viši.

| (333) | Nadalje, Banka je brzo integrirala preuzete depozite bez preuzimanja skupe infrastrukture ili skupe mreže podružnica. Osim toga, Banka nije preuzela kredite pa stoga preuzimanjem nisu povećani njezini rizici niti zahtjevi za kapitalom. |
| --- | --- |

(333)

Nadalje, Banka je brzo integrirala preuzete depozite bez preuzimanja skupe infrastrukture ili skupe mreže podružnica. Osim toga, Banka nije preuzela kredite pa stoga preuzimanjem nisu povećani njezini rizici niti zahtjevi za kapitalom.

7.5.1.2.   Učinak preuzimanja na iznos potpore koji je potreban Banci

| (334) | U skladu s točkom 23. Komunikacije o restrukturiranju potporu za restrukturiranje ne bi trebalo upotrebljavati za preuzimanje drugih društava, nego samo za pokrivanje troškova restrukturiranja koji su potrebni za ponovno uspostavljanje održivosti Banke. U ovom slučaju, iako preuzimanje ima pozitivne implikacije za održivost Banke, ono nije ključno za njezinu održivost u smislu točke 23. Komunikacije o restrukturiranju. |
| --- | --- |

(334)

U skladu s točkom 23. Komunikacije o restrukturiranju potporu za restrukturiranje ne bi trebalo upotrebljavati za preuzimanje drugih društava, nego samo za pokrivanje troškova restrukturiranja koji su potrebni za ponovno uspostavljanje održivosti Banke. U ovom slučaju, iako preuzimanje ima pozitivne implikacije za održivost Banke, ono nije ključno za njezinu održivost u smislu točke 23. Komunikacije o restrukturiranju.

| (335) | Međutim, kupoprodajna cijena bila je vrlo niska. Novčani ulog koji je Banka platila za preuzimanje prenesenih obveza sve tri zadružne banke utvrđen je na [...] % vrijednosti prenesenih depozita i iznosio je manje od [...] milijuna EUR, što je jednako iznosu od otprilike[0 do 0,02] % ukupne imovine Banke od prosinca 2011. Može se stoga smatrati da je novčani ulog bio vrlo nizak. |
| --- | --- |

(335)

Međutim, kupoprodajna cijena bila je vrlo niska. Novčani ulog koji je Banka platila za preuzimanje prenesenih obveza sve tri zadružne banke utvrđen je na [...] % vrijednosti prenesenih depozita i iznosio je manje od [...] milijuna EUR, što je jednako iznosu od otprilike[0 do 0,02] % ukupne imovine Banke od prosinca 2011. Može se stoga smatrati da je novčani ulog bio vrlo nizak.

| (336) | Zaključuje se da preuzimanjem triju zadružnih banaka nije prekršeno ograničenje troškova restrukturiranja na najnižu potrebnu mjeru. |
| --- | --- |

(336)

Zaključuje se da preuzimanjem triju zadružnih banaka nije prekršeno ograničenje troškova restrukturiranja na najnižu potrebnu mjeru.

7.5.1.3.   Štetan učinak preuzimanja na tržišno natjecanje

| (337) | U skladu s točkama 39. i 40. Komunikacije o restrukturiranju državnu potporu ne bi se smjelo upotrebljavati na štetu društava koja ne primaju potporu u svrhu preuzimanja konkurentskih poduzeća. U točki 41. Komunikacije o restrukturiranju navodi se i da se preuzimanja mogu odobriti ako su dio procesa konsolidacije koji je potreban za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti ili osiguranje učinkovitog tržišnog natjecanja, da proces preuzimanja treba biti pošten i da se preuzimanjem trebaju osigurati uvjeti učinkovitog tržišnog natjecanja na relevantnom tržištu. |
| --- | --- |

(337)

U skladu s točkama 39. i 40. Komunikacije o restrukturiranju državnu potporu ne bi se smjelo upotrebljavati na štetu društava koja ne primaju potporu u svrhu preuzimanja konkurentskih poduzeća. U točki 41. Komunikacije o restrukturiranju navodi se i da se preuzimanja mogu odobriti ako su dio procesa konsolidacije koji je potreban za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti ili osiguranje učinkovitog tržišnog natjecanja, da proces preuzimanja treba biti pošten i da se preuzimanjem trebaju osigurati uvjeti učinkovitog tržišnog natjecanja na relevantnom tržištu.

| (338) | Grčka središnja banka smatrala je da tri zadružne banke nisu održive i da je potrebno donošenje mjera za sanaciju kako bi se održala financijska stabilnost. Preuzimanje triju zadružnih banaka može se stoga smatrati dijelom postupka konsolidacije koja je potrebna za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti na način opisan u točki 41. Komunikacije o restrukturiranju. |
| --- | --- |

(338)

Grčka središnja banka smatrala je da tri zadružne banke nisu održive i da je potrebno donošenje mjera za sanaciju kako bi se održala financijska stabilnost. Preuzimanje triju zadružnih banaka može se stoga smatrati dijelom postupka konsolidacije koja je potrebna za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti na način opisan u točki 41. Komunikacije o restrukturiranju.

| (339) | Osim toga, kupoprodajna cijena bila je vrlo niska. Nijedan ponuditelj koji ne prima potporu nije podnio valjanu ponudu za preuzimanje imovine i obveza triju zadružnih banaka, a postupak prodaje bio je javan i nediskriminirajući I preuzimanje odabrane imovine i obveza banke Achaia od strane Banke odobrilo je (139) Helensko tijelo za tržišno natjecanje (140). Može se stoga pretpostaviti da ishod postupka prodaje ne narušava učinkovito tržišno natjecanje u Grčkoj. |
| --- | --- |

(339)

Osim toga, kupoprodajna cijena bila je vrlo niska. Nijedan ponuditelj koji ne prima potporu nije podnio valjanu ponudu za preuzimanje imovine i obveza triju zadružnih banaka, a postupak prodaje bio je javan i nediskriminirajući I preuzimanje odabrane imovine i obveza banke Achaia od strane Banke odobrilo je (139) Helensko tijelo za tržišno natjecanje (140). Može se stoga pretpostaviti da ishod postupka prodaje ne narušava učinkovito tržišno natjecanje u Grčkoj.

| (340) | To je preuzimanje stoga obuhvaćeno izuzećem iz točke 41. Komunikacije o restrukturiranju. |
| --- | --- |

(340)

To je preuzimanje stoga obuhvaćeno izuzećem iz točke 41. Komunikacije o restrukturiranju.

7.5.1.4.   Zaključak o preuzimanju odabrene imovine i obveza triju zadružnih banaka

| (341) | Zaključeno je da je, s obzirom na jedinstveno stanje grčkih banaka (141) i specifičnosti preuzimanja triju zadružnih banaka, navedeno preuzimanje u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o restrukturiranju. |
| --- | --- |

(341)

Zaključeno je da je, s obzirom na jedinstveno stanje grčkih banaka (141) i specifičnosti preuzimanja triju zadružnih banaka, navedeno preuzimanje u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o restrukturiranju.

7.5.2.   Usklađenost preuzimanja banke FB s Komunikacijom o restrukturiranju

7.5.2.1.   Učinak preuzimanja banke FB na dugoročnu održivost Banke

| (342) | U pogledu profitabilnosti poslovanja, preuzimanje banke FB pozitivno će utjecati na ponovnu uspostavu dugoročne održivosti jer spajanje dviju banaka na istom zemljopisnom području pruža mogućnost ostvarivanja sinergija. U trenutku preuzimanja Banka je osobito predviđala postizanje sinergija racionaliziranjem mreže podružnica, usklađivanjem ponude proizvoda i kreditnih politika, usmjeravanjem i konsolidiranjem IT platforme. U svojoj konačnoj ponudi Banka je procijenila da će eliminirati veći dio operativnih troškova banke FB i predvidjela je usklađivanje troška prenesenih depozita s politikom Banke u pogledu kamatnih stopa, odnosno, smanjenje kamatne stope koja se plaća za depozite banke FB na razine koja Banka plaća za svoje depozite, a da pritom zadrži postojeće klijente banke FB. |
| --- | --- |

(342)

U pogledu profitabilnosti poslovanja, preuzimanje banke FB pozitivno će utjecati na ponovnu uspostavu dugoročne održivosti jer spajanje dviju banaka na istom zemljopisnom području pruža mogućnost ostvarivanja sinergija. U trenutku preuzimanja Banka je osobito predviđala postizanje sinergija racionaliziranjem mreže podružnica, usklađivanjem ponude proizvoda i kreditnih politika, usmjeravanjem i konsolidiranjem IT platforme. U svojoj konačnoj ponudi Banka je procijenila da će eliminirati veći dio operativnih troškova banke FB i predvidjela je usklađivanje troška prenesenih depozita s politikom Banke u pogledu kamatnih stopa, odnosno, smanjenje kamatne stope koja se plaća za depozite banke FB na razine koja Banka plaća za svoje depozite, a da pritom zadrži postojeće klijente banke FB.

| (343) | U smislu budućih gubitaka po kreditima, Banka preuzima kredite banke FB po fer vrijednosti, a ne po knjigovodstvenoj vrijednosti. Tim se čimbenikom ograničava rizik od budućih umanjenja vrijednosti. |
| --- | --- |

(343)

U smislu budućih gubitaka po kreditima, Banka preuzima kredite banke FB po fer vrijednosti, a ne po knjigovodstvenoj vrijednosti. Tim se čimbenikom ograničava rizik od budućih umanjenja vrijednosti.

| (344) | U pogledu likvidnosti, preuzimanje je pozitivno utjecalo na Banku jer je preuzela više depozita nego neto kredita. |
| --- | --- |

(344)

U pogledu likvidnosti, preuzimanje je pozitivno utjecalo na Banku jer je preuzela više depozita nego neto kredita.

| (345) | U smislu kapitalnih zahtjeva, podsjeća se da je ponuda Banke ovisila o tome hoće li GFFS pokriti potrebe za kapitalom proistekle iz preuzimanja imovine banke FB. Banka naposljetku nije iskoristila tu mogućnost jer je u svibnju 2014. uspjela prikupiti dovoljno privatnog kapitala na tržištu. |
| --- | --- |

(345)

U smislu kapitalnih zahtjeva, podsjeća se da je ponuda Banke ovisila o tome hoće li GFFS pokriti potrebe za kapitalom proistekle iz preuzimanja imovine banke FB. Banka naposljetku nije iskoristila tu mogućnost jer je u svibnju 2014. uspjela prikupiti dovoljno privatnog kapitala na tržištu.

| (346) | Komisija stoga smatra da preuzimanje pozitivno utječe na ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke. |
| --- | --- |

(346)

Komisija stoga smatra da preuzimanje pozitivno utječe na ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke.

7.5.2.2   Učinak preuzimanja na iznos potpore koji je potreban Banci

| (347) | U skladu s točkom 23. Komunikacije o restrukturiranju potporu za restrukturiranje ne bi trebalo upotrebljavati za preuzimanje drugih društava, nego samo za pokrivanje troškova restrukturiranja koji su potrebni za ponovno uspostavljanje održivosti Banke. U ovom slučaju, iako preuzimanje ima pozitivne implikacije za održivost Banke, ono nije ključno za njezinu održivost u smislu točke 23. Komunikacije o restrukturiranju. |
| --- | --- |

(347)

U skladu s točkom 23. Komunikacije o restrukturiranju potporu za restrukturiranje ne bi trebalo upotrebljavati za preuzimanje drugih društava, nego samo za pokrivanje troškova restrukturiranja koji su potrebni za ponovno uspostavljanje održivosti Banke. U ovom slučaju, iako preuzimanje ima pozitivne implikacije za održivost Banke, ono nije ključno za njezinu održivost u smislu točke 23. Komunikacije o restrukturiranju.

| (348) | Banka nije platila nikakv novčani ulog za kupovinu odabrane imovine i obveza banke FB. Štoviše, ponuda Banke ovisila je o tome hoće li GFFS pokriti potrebe za kapitalom proistekle iz preuzimanja imovine banke FB. Prema tome, preuzimanjem nije došlo do toga da preuzimatelj treba dodatnu državnu potporu. U pogledu potencijalnih budućih potreba za kapitalom nastalih uslijed preuzimanja, napominje se da je imovina preuzeta po fer vrijednosti čime se ograničava rizik od budućih dodatnih gubitaka. |
| --- | --- |

(348)

Banka nije platila nikakv novčani ulog za kupovinu odabrane imovine i obveza banke FB. Štoviše, ponuda Banke ovisila je o tome hoće li GFFS pokriti potrebe za kapitalom proistekle iz preuzimanja imovine banke FB. Prema tome, preuzimanjem nije došlo do toga da preuzimatelj treba dodatnu državnu potporu. U pogledu potencijalnih budućih potreba za kapitalom nastalih uslijed preuzimanja, napominje se da je imovina preuzeta po fer vrijednosti čime se ograničava rizik od budućih dodatnih gubitaka.

| (349) | Zaključno, Banka nije upotrijebila potporu za financiranje preuzimanja banke FB i to preuzimanje nije u suprotnosti s načelom prema kojem bi potpora trebala biti na najmanjoj potrebnoj mjeri. |
| --- | --- |

(349)

Zaključno, Banka nije upotrijebila potporu za financiranje preuzimanja banke FB i to preuzimanje nije u suprotnosti s načelom prema kojem bi potpora trebala biti na najmanjoj potrebnoj mjeri.

7.5.2.3.   Štetan učinak preuzimanja na tržišno natjecanje

| (350) | U skladu s točkama 39. i 40. Komunikacije o restrukturiranju državnu potporu ne bi se smjelo upotrebljavati na štetu društava koja ne primaju potporu u svrhu preuzimanja konkurentskih poduzeća. U točki 41. Komunikacije o restrukturiranju navodi se i da se preuzimanja mogu odobriti ako su dio procesa konsolidacije koji je potreban za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti ili osiguranje učinkovitog tržišnog natjecanja, da proces preuzimanja treba biti pošten i da se preuzimanjem trebaju osigurati uvjeti učinkovitog tržišnog natjecanja na relevantnom tržištu. |
| --- | --- |

(350)

U skladu s točkama 39. i 40. Komunikacije o restrukturiranju državnu potporu ne bi se smjelo upotrebljavati na štetu društava koja ne primaju potporu u svrhu preuzimanja konkurentskih poduzeća. U točki 41. Komunikacije o restrukturiranju navodi se i da se preuzimanja mogu odobriti ako su dio procesa konsolidacije koji je potreban za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti ili osiguranje učinkovitog tržišnog natjecanja, da proces preuzimanja treba biti pošten i da se preuzimanjem trebaju osigurati uvjeti učinkovitog tržišnog natjecanja na relevantnom tržištu.

| (351) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (76), banka FB nije bila samostalno održiva banka. MGFP-om iz prosinca 2012. predviđena je sanacija nedovoljno kapitaliziranih banaka u postupku kupovine i pripajanja ili, kao druga najbolja mogućnost, stvaranjem banke za premošćivanje. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (77), i u skladu s MGFP-om, Grčka središnja banka napomenula je da je donošenje mjera sanacije ključno za održavanje povjerenja deponenata u grčki bankarski sustav. Transakcija se stoga može smatrati dijelom konsolidacije koja je potrebna za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti na način opisan u točki 41. Komunikacije o restrukturiranju. |
| --- | --- |

(351)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (76), banka FB nije bila samostalno održiva banka. MGFP-om iz prosinca 2012. predviđena je sanacija nedovoljno kapitaliziranih banaka u postupku kupovine i pripajanja ili, kao druga najbolja mogućnost, stvaranjem banke za premošćivanje. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (77), i u skladu s MGFP-om, Grčka središnja banka napomenula je da je donošenje mjera sanacije ključno za održavanje povjerenja deponenata u grčki bankarski sustav. Transakcija se stoga može smatrati dijelom konsolidacije koja je potrebna za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti na način opisan u točki 41. Komunikacije o restrukturiranju.

| (352) | Nijedan ponuditelj koji ne prima potporu nije podnio valjanu ponudu za preuzimanje banke FB, a postupak prodaje bio je javan i nediskriminirajući. Banka stoga nije provela istiskivanje ponuditelja koji ne primaju potporu. Preuzimanje banke FB odobrilo je Helensko tijelo za tržišno natjecanje (142). Može se stoga pretpostaviti da ishod postupka prodaje ne narušava učinkovito tržišno natjecanje u Grčkoj. |
| --- | --- |

(352)

Nijedan ponuditelj koji ne prima potporu nije podnio valjanu ponudu za preuzimanje banke FB, a postupak prodaje bio je javan i nediskriminirajući. Banka stoga nije provela istiskivanje ponuditelja koji ne primaju potporu. Preuzimanje banke FB odobrilo je Helensko tijelo za tržišno natjecanje (142). Može se stoga pretpostaviti da ishod postupka prodaje ne narušava učinkovito tržišno natjecanje u Grčkoj.

| (353) | S obzirom na te elemente, može se zaključiti da je preuzimanje banke FB obuhvaćeno iznimkom iz točke 41. Komunikacije o restrukturiranju. |
| --- | --- |

(353)

S obzirom na te elemente, može se zaključiti da je preuzimanje banke FB obuhvaćeno iznimkom iz točke 41. Komunikacije o restrukturiranju.

7.5.2.4.   Zaključak o preuzimanju banke FB

| (354) | Zaključeno je da je, s obzirom na specifičnosti preuzimanja banke FB, navedeno preuzimanje u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o restrukturiranju. |
| --- | --- |

(354)

Zaključeno je da je, s obzirom na specifičnosti preuzimanja banke FB, navedeno preuzimanje u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o restrukturiranju.

7.5.3.   Usklađenost preuzimanja banke Probank s Komunikacijom o restrukturiranju

7.5.3.1.   Učinak preuzimanja banke Probank na dugoročnu održivost Banke

| (355) | U pogledu profitabilnosti poslovanja, preuzimanjem banke Probank poboljšat će se ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke s obzirom da će Banka postići značajne sinergije. Prije svega, u trenutku preuzimanja Banka je očekivala da će njezine godišnje sinergije dosegnuti [...] milijuna EUR do kraja 2015 (143). Banka je očekivala da će ostvariti te sinergije racionaliziranjem mreže podružnica i smanjenjem broja osoblja združenih subjekata spajanjem korporativnih funkcija, konsolidiranjem IT sustava i centraliziranih operacija. Štoviše, Banka je očekivala da će znatan dio sinergija ostvariti usklađivanjem troška prenesenih depozita s politikom Banke u pogledu kamatnih stopa, odnosno, snižavanjem kamatnih stopa koje se plaćaju na depozite banke Probank na razine koje se plaćaju za depozite Banke. |
| --- | --- |

(355)

U pogledu profitabilnosti poslovanja, preuzimanjem banke Probank poboljšat će se ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke s obzirom da će Banka postići značajne sinergije. Prije svega, u trenutku preuzimanja Banka je očekivala da će njezine godišnje sinergije dosegnuti [...] milijuna EUR do kraja 2015 (143). Banka je očekivala da će ostvariti te sinergije racionaliziranjem mreže podružnica i smanjenjem broja osoblja združenih subjekata spajanjem korporativnih funkcija, konsolidiranjem IT sustava i centraliziranih operacija. Štoviše, Banka je očekivala da će znatan dio sinergija ostvariti usklađivanjem troška prenesenih depozita s politikom Banke u pogledu kamatnih stopa, odnosno, snižavanjem kamatnih stopa koje se plaćaju na depozite banke Probank na razine koje se plaćaju za depozite Banke.

| (356) | U pogledu rizika od budućih gubitaka po kreditima, Banka je preuzela kredite banke Probank po fer vrijednosti, a ne po knjigovodstvenoj vrijednosti. Time se ograničava rizik od budućih umanjenja vrijednosti. |
| --- | --- |

(356)

U pogledu rizika od budućih gubitaka po kreditima, Banka je preuzela kredite banke Probank po fer vrijednosti, a ne po knjigovodstvenoj vrijednosti. Time se ograničava rizik od budućih umanjenja vrijednosti.

| (357) | U pogledu likvidnosti, preuzimanje je pozitivno utjecalo na Banku jer je preuzela više depozita nego neto kredita. Preuzimanje je stoga pridonijelo poboljšanju omjera kredita i depozita Banke. |
| --- | --- |

(357)

U pogledu likvidnosti, preuzimanje je pozitivno utjecalo na Banku jer je preuzela više depozita nego neto kredita. Preuzimanje je stoga pridonijelo poboljšanju omjera kredita i depozita Banke.

| (358) | U smislu kapitalnih zahtjeva, podsjeća se da je ponuda Banke ovisila o tome hoće li GFFS pokriti potrebe za kapitalom proistekle iz preuzimanja imovine banke Probank. Banka naposljetku nije iskoristila tu mogućnost jer je u svibnju 2014. uspjela prikupiti dovoljno privatnog kapitala na tržištu. |
| --- | --- |

(358)

U smislu kapitalnih zahtjeva, podsjeća se da je ponuda Banke ovisila o tome hoće li GFFS pokriti potrebe za kapitalom proistekle iz preuzimanja imovine banke Probank. Banka naposljetku nije iskoristila tu mogućnost jer je u svibnju 2014. uspjela prikupiti dovoljno privatnog kapitala na tržištu.

| (359) | Komisija stoga smatra da preuzimanje pozitivno utječe na ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke. |
| --- | --- |

(359)

Komisija stoga smatra da preuzimanje pozitivno utječe na ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke.

7.5.3.2.   Učinak preuzimanja na iznos potpore koji je potreban Banci

| (360) | U skladu s točkom 23. Komunikacije o restrukturiranju potporu za restrukturiranje ne bi trebalo upotrebljavati za preuzimanje drugih društava, nego samo za pokrivanje troškova restrukturiranja koji su potrebni za ponovno postizanje održivosti Banke. U ovom slučaju, iako preuzimanje ima pozitivne implikacije za održivost Banke, ono nije ključno za njezinu održivost u smislu točke 23. Komunikacije o restrukturiranju. |
| --- | --- |

(360)

U skladu s točkom 23. Komunikacije o restrukturiranju potporu za restrukturiranje ne bi trebalo upotrebljavati za preuzimanje drugih društava, nego samo za pokrivanje troškova restrukturiranja koji su potrebni za ponovno postizanje održivosti Banke. U ovom slučaju, iako preuzimanje ima pozitivne implikacije za održivost Banke, ono nije ključno za njezinu održivost u smislu točke 23. Komunikacije o restrukturiranju.

| (361) | Banka nije platila nikakav novčani ulog za kupovinu odabrane imovine i obveza banke Probank. Štoviše, ponuda Banke ovisila je o tome hoće li GFFS pokriti potrebe za kapitalom proistekle iz preuzimanja imovine banke Probank. Prema tome, preuzimanjem nije došlo do toga da preuzimatelj treba dodatnu državnu potporu. U pogledu potencijalnih budućih potreba za kapitalom nastalih uslijed preuzimanja, napominje se da je imovina preuzeta po fer vrijednosti čime se ograničava rizik od budućih dodatnih gubitaka. |
| --- | --- |

(361)

Banka nije platila nikakav novčani ulog za kupovinu odabrane imovine i obveza banke Probank. Štoviše, ponuda Banke ovisila je o tome hoće li GFFS pokriti potrebe za kapitalom proistekle iz preuzimanja imovine banke Probank. Prema tome, preuzimanjem nije došlo do toga da preuzimatelj treba dodatnu državnu potporu. U pogledu potencijalnih budućih potreba za kapitalom nastalih uslijed preuzimanja, napominje se da je imovina preuzeta po fer vrijednosti čime se ograničava rizik od budućih dodatnih gubitaka.

| (362) | Zaključno, Banka nije upotrijebila potporu za financiranje preuzimanja banke Probank i to preuzimanje nije u suprotnosti s načelom prema kojem bi potpora trebala biti na najmanjoj potrebnoj mjeri. |
| --- | --- |

(362)

Zaključno, Banka nije upotrijebila potporu za financiranje preuzimanja banke Probank i to preuzimanje nije u suprotnosti s načelom prema kojem bi potpora trebala biti na najmanjoj potrebnoj mjeri.

7.5.3.3.   Štetan učinak preuzimanja na tržišno natjecanje

| (363) | U skladu s točkama 39. i 40. Komunikacije o restrukturiranju državnu potporu ne bi se smjelo upotrebljavati na štetu društava koja ne primaju potporu u svrhu preuzimanja konkurentskih poduzeća. U točki 41. Komunikacije o restrukturiranju navodi se i da se preuzimanja mogu odobriti ako su dio procesa konsolidacije koji je potreban za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti ili osiguranje učinkovitog tržišnog natjecanja, da proces preuzimanja treba biti pošten i da se preuzimanjem trebaju osigurati uvjeti učinkovitog tržišnog natjecanja na relevantnom tržištu. |
| --- | --- |

(363)

U skladu s točkama 39. i 40. Komunikacije o restrukturiranju državnu potporu ne bi se smjelo upotrebljavati na štetu društava koja ne primaju potporu u svrhu preuzimanja konkurentskih poduzeća. U točki 41. Komunikacije o restrukturiranju navodi se i da se preuzimanja mogu odobriti ako su dio procesa konsolidacije koji je potreban za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti ili osiguranje učinkovitog tržišnog natjecanja, da proces preuzimanja treba biti pošten i da se preuzimanjem trebaju osigurati uvjeti učinkovitog tržišnog natjecanja na relevantnom tržištu.

| (364) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (86)., banka Probank nije bila samostalno održiva banka. MGFP-om iz svibnja 2013. predviđena je sanacija nedovoljno kapitaliziranih banaka u postupku kupovine i pripajanja. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (87), Grčka središnja banka napomenula je da je donošenje mjera sanacije ključno za održavanje povjerenja deponenata u grčki bankarski sustav. Preuzimanje se stoga može smatrati dijelom konsolidacije koja je potrebna za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti na način opisan u točki 41. Komunikacije o restrukturiranju. |
| --- | --- |

(364)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (86)., banka Probank nije bila samostalno održiva banka. MGFP-om iz svibnja 2013. predviđena je sanacija nedovoljno kapitaliziranih banaka u postupku kupovine i pripajanja. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (87), Grčka središnja banka napomenula je da je donošenje mjera sanacije ključno za održavanje povjerenja deponenata u grčki bankarski sustav. Preuzimanje se stoga može smatrati dijelom konsolidacije koja je potrebna za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti na način opisan u točki 41. Komunikacije o restrukturiranju.

| (365) | Nijedan ponuditelj koji ne prima potporu nije podnio valjanu ponudu za preuzimanje banke Probank, a postupak prodaje bio je javan i nediskriminirajući. Banka stoga nije provela istiskivanje ponuditelja koji ne primaju potporu. Preuzimanje banke Probank odobrilo je Helensko tijelo za tržišno natjecanje. Može se stoga pretpostaviti da ishod postupka prodaje ne narušava učinkovito tržišno natjecanje u Grčkoj. |
| --- | --- |

(365)

Nijedan ponuditelj koji ne prima potporu nije podnio valjanu ponudu za preuzimanje banke Probank, a postupak prodaje bio je javan i nediskriminirajući. Banka stoga nije provela istiskivanje ponuditelja koji ne primaju potporu. Preuzimanje banke Probank odobrilo je Helensko tijelo za tržišno natjecanje. Može se stoga pretpostaviti da ishod postupka prodaje ne narušava učinkovito tržišno natjecanje u Grčkoj.

| (366) | S obzirom na te elemente, može se zaključiti da je preuzimanje banke Probank obuhvaćeno iznimkom iz točke 41. Komunikacije o restrukturiranju. |
| --- | --- |

(366)

S obzirom na te elemente, može se zaključiti da je preuzimanje banke Probank obuhvaćeno iznimkom iz točke 41. Komunikacije o restrukturiranju.

7.5.3.4.   Zaključak o preuzimanju banke Probank

| (367) | Zaključeno je da je, s obzirom na specifičnosti preuzimanja banke Probank, navedeno preuzimanje u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o restrukturiranju. |
| --- | --- |

(367)

Zaključeno je da je, s obzirom na specifičnosti preuzimanja banke Probank, navedeno preuzimanje u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o restrukturiranju.

7.6.   USKLAĐENOST MJERA A, B1, B2 I B3 S KOMUNIKACIJOM O RESTRUKTURIRANJU

7.6.1.   Izvori poteškoća i posljedice na procjenu u skladu s Komunikacijom o restrukturiranju

| (368) | Kako je navedeno u odjeljcima 2.1.1. i 2.1.2., poteškoće s kojima se Banka susrela uglavnom proizlaze iz grčke dužničke krize i duboke recesije u Grčkoj i južnoj Europi. U pogledu prvog čimbenika grčka vlada izgubila je pristup financijskim tržištima i konačno je morala pregovorima dogovoriti sporazum s domaćim i međunarodnim vjerovnicima, program UPS-a, što je dovelo do korekcije potraživanja prema državi za 53,3 %. Osim toga, 31,5 % potraživanja zamijenjeno je za nove grčke državne obveznice s nižim kamatnim stopama i dužim dospijećima. U prosincu 2012. država je od grčkih banaka otkupila te nove državne obveznice po cijeni od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrijednosti i na taj način kristalizirala dodatni gubitak grčkih banaka. Osim utjecaja programa UPS-a i otkupa duga na njezinu kapitalnu poziciju, Banka je zabilježila i velike odljeve depozita od 2010. do sredine 2012. zbog rizika da će Grčka izaći iz europodručja kao posljedica neodrživog javnog duga i ekonomske recesije. |
| --- | --- |

(368)

Kako je navedeno u odjeljcima 2.1.1. i 2.1.2., poteškoće s kojima se Banka susrela uglavnom proizlaze iz grčke dužničke krize i duboke recesije u Grčkoj i južnoj Europi. U pogledu prvog čimbenika grčka vlada izgubila je pristup financijskim tržištima i konačno je morala pregovorima dogovoriti sporazum s domaćim i međunarodnim vjerovnicima, program UPS-a, što je dovelo do korekcije potraživanja prema državi za 53,3 %. Osim toga, 31,5 % potraživanja zamijenjeno je za nove grčke državne obveznice s nižim kamatnim stopama i dužim dospijećima. U prosincu 2012. država je od grčkih banaka otkupila te nove državne obveznice po cijeni od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrijednosti i na taj način kristalizirala dodatni gubitak grčkih banaka. Osim utjecaja programa UPS-a i otkupa duga na njezinu kapitalnu poziciju, Banka je zabilježila i velike odljeve depozita od 2010. do sredine 2012. zbog rizika da će Grčka izaći iz europodručja kao posljedica neodrživog javnog duga i ekonomske recesije.

| (369) | Mjere B1, B2 i B3 iznose 9 756 milijuna EUR, što je manje od iznosa gubitka knjiženog nakon programa UPS-a (11 735 milijuna EUR). U takvom slučaju, ako poteškoće ne proizlaze prije svega iz preuzimanja prekomjernog rizika, u točki 14. Komunikacije o produženju iz 2011. navodi se da će Komisija ublažiti svoje zahtjeve. |
| --- | --- |

(369)

Mjere B1, B2 i B3 iznose 9 756 milijuna EUR, što je manje od iznosa gubitka knjiženog nakon programa UPS-a (11 735 milijuna EUR). U takvom slučaju, ako poteškoće ne proizlaze prije svega iz preuzimanja prekomjernog rizika, u točki 14. Komunikacije o produženju iz 2011. navodi se da će Komisija ublažiti svoje zahtjeve.

| (370) | Komisija potvrđuje da dio potreba za kapitalom proizlazi iz redovne izloženosti financijske institucije prema državi u svojoj matičnoj zemlji. Ta je činjenica istaknuta i u uvodnim izjavama 60. i 71. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke NBG. Kao posljedica toga, potreba Banke za rješavanjem pitanja moralnog hazarda u svojem planu restrukturiranja manja je od potrebe drugih financijskih institucija koje primaju potporu, a koje su nagomilale prekomjerne rizike. Budući da mjere potpore imaju manji učinak narušavanja, mjere poduzete u cilju ograničenja narušavanja tržišnog natjecanja stoga je potrebno razmjerno ublažiti. S obzirom na to da program UPS-a i otkup duga čine otpis duga u korist države, naknada države pri dokapitalizaciji banaka može biti niža. Komisija međutim primjećuje i da je izloženost Banke grčkom državnom dugu bila veća od izloženosti drugih velikih banaka u Grčkoj. Kao rezultat toga, ne mogu se svi gubici po osnovi grčkih državnih obveznica pripisati redovnoj izloženosti financijske institucije prema državi u njezinoj matičnoj zemlji. |
| --- | --- |

(370)

Komisija potvrđuje da dio potreba za kapitalom proizlazi iz redovne izloženosti financijske institucije prema državi u svojoj matičnoj zemlji. Ta je činjenica istaknuta i u uvodnim izjavama 60. i 71. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke NBG. Kao posljedica toga, potreba Banke za rješavanjem pitanja moralnog hazarda u svojem planu restrukturiranja manja je od potrebe drugih financijskih institucija koje primaju potporu, a koje su nagomilale prekomjerne rizike. Budući da mjere potpore imaju manji učinak narušavanja, mjere poduzete u cilju ograničenja narušavanja tržišnog natjecanja stoga je potrebno razmjerno ublažiti. S obzirom na to da program UPS-a i otkup duga čine otpis duga u korist države, naknada države pri dokapitalizaciji banaka može biti niža. Komisija međutim primjećuje i da je izloženost Banke grčkom državnom dugu bila veća od izloženosti drugih velikih banaka u Grčkoj. Kao rezultat toga, ne mogu se svi gubici po osnovi grčkih državnih obveznica pripisati redovnoj izloženosti financijske institucije prema državi u njezinoj matičnoj zemlji.

| (371) | Drugi su izvor gubitaka za Banku gubici po kreditima odobrenima grčkim kućanstvima i poduzećima. Komisija smatra da su ti gubici uglavnom razlog iznimno dubokog i produženog pada BDP-a od oko 25 % tijekom pet godina, a ne rizičnog kreditiranja koje je odobravala Banka. Kao rezultat toga, potporom odobrenom za pokriće tih gubitaka ne stvara se moralni hazard, što se događa ako se potporom štiti banku od posljedica prošlog rizičnog ponašanja. Potpora stoga ima manji učinak narušavanja (144). |
| --- | --- |

(371)

Drugi su izvor gubitaka za Banku gubici po kreditima odobrenima grčkim kućanstvima i poduzećima. Komisija smatra da su ti gubici uglavnom razlog iznimno dubokog i produženog pada BDP-a od oko 25 % tijekom pet godina, a ne rizičnog kreditiranja koje je odobravala Banka. Kao rezultat toga, potporom odobrenom za pokriće tih gubitaka ne stvara se moralni hazard, što se događa ako se potporom štiti banku od posljedica prošlog rizičnog ponašanja. Potpora stoga ima manji učinak narušavanja (144).

| (372) | Međutim, dio potreba za kapitalom i gubitaka po kreditima Banke dolazi iz nekih međunarodnih društava kćeri. Primjerice, 2012. djelatnosti u Rumunjskoj i Bugarskoj stvarale su gubitke. I inozemna je imovina iscrpljivala likvidnost s obzirom da je financiranje unutar grupe 31. prosinca 2012. iznosilo oko [...] milijarda EUR. |
| --- | --- |

(372)

Međutim, dio potreba za kapitalom i gubitaka po kreditima Banke dolazi iz nekih međunarodnih društava kćeri. Primjerice, 2012. djelatnosti u Rumunjskoj i Bugarskoj stvarale su gubitke. I inozemna je imovina iscrpljivala likvidnost s obzirom da je financiranje unutar grupe 31. prosinca 2012. iznosilo oko [...] milijarda EUR.

| (373) | Stoga se može zaključiti da je točkom 14. Komunikacije o produženju iz 2011. obuhvaćen znatan dio gubitaka i potrebe za potporom koja iz toga proizlazi, a na temelju koje Komisija može ublažiti svoje zahtjeve. Dio potrebe za potporom proizlazi iz grčkih gubitaka po kreditima zbog iznimno duboke i duge recesije, a ne zbog rizičnog kreditiranja. Takvom potporom ne stvara se moralni hazard i ona stoga ima manji učinak narušavanja. |
| --- | --- |

(373)

Stoga se može zaključiti da je točkom 14. Komunikacije o produženju iz 2011. obuhvaćen znatan dio gubitaka i potrebe za potporom koja iz toga proizlazi, a na temelju koje Komisija može ublažiti svoje zahtjeve. Dio potrebe za potporom proizlazi iz grčkih gubitaka po kreditima zbog iznimno duboke i duge recesije, a ne zbog rizičnog kreditiranja. Takvom potporom ne stvara se moralni hazard i ona stoga ima manji učinak narušavanja.

| (374) | Naposljetku, ograničeni dio potpore za kapitalom proizlazi iz preuzimanja rizika Banke. |
| --- | --- |

(374)

Naposljetku, ograničeni dio potpore za kapitalom proizlazi iz preuzimanja rizika Banke.

| (375) | Međutim, s obzirom na to da se grčko gospodarstvo od 2008. smanjilo za približno 25 %, Banka mora svoju organizaciju, strukturu troškova i poslovnu mrežu prilagoditi tom novom okruženju, kako bi ponovno uspostavila dovoljnu profitabilnost. Prema tome, bez obzira što veći dio potrebe za potporom nije proistekao iz prekomjernog preuzimanja rizika, Banka mora restrukturirati svoje poslovanje kako bi osigurala svoju dugoročnu održivost. |
| --- | --- |

(375)

Međutim, s obzirom na to da se grčko gospodarstvo od 2008. smanjilo za približno 25 %, Banka mora svoju organizaciju, strukturu troškova i poslovnu mrežu prilagoditi tom novom okruženju, kako bi ponovno uspostavila dovoljnu profitabilnost. Prema tome, bez obzira što veći dio potrebe za potporom nije proistekao iz prekomjernog preuzimanja rizika, Banka mora restrukturirati svoje poslovanje kako bi osigurala svoju dugoročnu održivost.

7.6.2.   Održivost

| (376) | Planom restrukturiranja mora se osigurati da financijska institucija može ponovno uspostaviti svoju dugoročnu održivost do kraja razdoblja restrukturiranja (odjeljak 2. Komunikacije o restrukturiranju). U ovom slučaju razdoblje restrukturiranja definirano je kao razdoblje od datuma donošenja ove Odluke do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(376)

Planom restrukturiranja mora se osigurati da financijska institucija može ponovno uspostaviti svoju dugoročnu održivost do kraja razdoblja restrukturiranja (odjeljak 2. Komunikacije o restrukturiranju). U ovom slučaju razdoblje restrukturiranja definirano je kao razdoblje od datuma donošenja ove Odluke do 31. prosinca 2018.

| (377) | Grčka je u skladu s točkama 9., 10. i 11. Komunikacije o restrukturiranju dostavila sveobuhvatan i detaljan plan restrukturiranja u kojem su sadržane sve informacije o poslovnom modelu Banke. U planu su utvrđeni i razlozi poteškoća s kojima se Banka susrela te mjere poduzete u cilju sanacije svih pitanja održivosti s kojima se suočila. Točnije, u planu restrukturiranja opisana je strategija odabrana radi očuvanja učinkovitosti poslovanja Banke i sanacije pitanja visoke razine loših kredita, osjetljive likvidnosne i kapitalne pozicije te njezinih društava u inozemstvu koja su se oslanjala na svoje matično društvo radi financiranja i kapitala. |
| --- | --- |

(377)

Grčka je u skladu s točkama 9., 10. i 11. Komunikacije o restrukturiranju dostavila sveobuhvatan i detaljan plan restrukturiranja u kojem su sadržane sve informacije o poslovnom modelu Banke. U planu su utvrđeni i razlozi poteškoća s kojima se Banka susrela te mjere poduzete u cilju sanacije svih pitanja održivosti s kojima se suočila. Točnije, u planu restrukturiranja opisana je strategija odabrana radi očuvanja učinkovitosti poslovanja Banke i sanacije pitanja visoke razine loših kredita, osjetljive likvidnosne i kapitalne pozicije te njezinih društava u inozemstvu koja su se oslanjala na svoje matično društvo radi financiranja i kapitala.

7.6.2.1.   Bankarsko poslovanje u Grčkoj

| (378) | U pogledu likvidnosti i oslanjanja Banke na financiranje iz Eurosustava, u okviru plana restrukturiranja predviđen je ograničen rast bilance u Grčkoj, dok bi depozitna osnova ponovno trebala rasti. Oslanjanje na likvidnosnu pomoć, koje se već smanjilo, nastavit će se smanjivati (145), čime će se pomoći Banci i u snižavanju troška financiranja. |
| --- | --- |

(378)

U pogledu likvidnosti i oslanjanja Banke na financiranje iz Eurosustava, u okviru plana restrukturiranja predviđen je ograničen rast bilance u Grčkoj, dok bi depozitna osnova ponovno trebala rasti. Oslanjanje na likvidnosnu pomoć, koje se već smanjilo, nastavit će se smanjivati (145), čime će se pomoći Banci i u snižavanju troška financiranja.

| (379) | Preuzetom obvezom u pogledu omjera kredita i depozita opisanom u uvodnoj izjavi (153). osigurava se održivost strukture bilance Banke do kraja razdoblja restrukturiranja. Prodajom vrijednosnih papira i drugih sporednih djelatnosti isto će se tako ojačati likvidnosna pozicija Banke. Zbog još uvijek nepovoljne okoline u grčkom bankarskom sektoru Komisija može prihvatiti zahtjev grčkih nadležnih tijela da im se odobri pružanje likvidnosti Banci u skladu s mjerama osiguranja jamstva i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica u okviru Programa potpore grčkim bankama. |
| --- | --- |

(379)

Preuzetom obvezom u pogledu omjera kredita i depozita opisanom u uvodnoj izjavi (153). osigurava se održivost strukture bilance Banke do kraja razdoblja restrukturiranja. Prodajom vrijednosnih papira i drugih sporednih djelatnosti isto će se tako ojačati likvidnosna pozicija Banke. Zbog još uvijek nepovoljne okoline u grčkom bankarskom sektoru Komisija može prihvatiti zahtjev grčkih nadležnih tijela da im se odobri pružanje likvidnosti Banci u skladu s mjerama osiguranja jamstva i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica u okviru Programa potpore grčkim bankama.

| (380) | Grčka se radi smanjenja troškova financiranja obvezala i da će Banka nastaviti snižavati kamatne stope koje plaća na depozite, kako je opisano u uvodnoj izjavi (153). Takvo sniženje troškova depozita bit će ključan doprinos poboljšanju dobiti Banke prije rezerviranja. |
| --- | --- |

(380)

Grčka se radi smanjenja troškova financiranja obvezala i da će Banka nastaviti snižavati kamatne stope koje plaća na depozite, kako je opisano u uvodnoj izjavi (153). Takvo sniženje troškova depozita bit će ključan doprinos poboljšanju dobiti Banke prije rezerviranja.

| (381) | Od početka krize Banka je započela s racionaliziranjem svoje poslovne mreže u Grčkoj smanjenjem broja podružnica i zaposlenika. Do 31. prosinca 2017. ukupni troškovi Banke dodatno će se smanjiti. Kako bi postigla taj cilj, Grčka je preuzela obvezu da će Banka smanjiti broj svojih podružnica na [...], a broj zaposlenika na [...] do 31. prosinca 2017., uz najviše ukupne troškove u Grčkoj od [...] milijuna EUR. Očekivani omjer troškova i prihoda bit će niži od [...] % na kraju razdoblja restrukturiranja. Komisija smatra da će se planom restrukturiranja osigurati učinkovitost Banke u novom tržišnom okruženju. |
| --- | --- |

(381)

Od početka krize Banka je započela s racionaliziranjem svoje poslovne mreže u Grčkoj smanjenjem broja podružnica i zaposlenika. Do 31. prosinca 2017. ukupni troškovi Banke dodatno će se smanjiti. Kako bi postigla taj cilj, Grčka je preuzela obvezu da će Banka smanjiti broj svojih podružnica na [...], a broj zaposlenika na [...] do 31. prosinca 2017., uz najviše ukupne troškove u Grčkoj od [...] milijuna EUR. Očekivani omjer troškova i prihoda bit će niži od [...] % na kraju razdoblja restrukturiranja. Komisija smatra da će se planom restrukturiranja osigurati učinkovitost Banke u novom tržišnom okruženju.

| (382) | Drugo ključno područje je upravljanje lošim kreditima. Banka planira intenzivirati svoje aktivnosti u tom smjeru kako bi gubitke svela na najmanju mjeru. U okviru novog poslovnog modela, Banka će upravljati lošim kreditima uspostavom za to namijenjene jedinice čiji će prioritet biti ostvariti što je moguće bolji povrat za Banku te smanjiti broj loših kredita održivim restrukturiranjem. Grčka je preuzela i obvezu da će banka poštovati visoke standarde u pogledu svoje kreditne politike kako bi u najvećoj mogućoj mjeri povećala vrijednost Banke u svakoj fazi kreditiranja, kako je opisano u uvodnoj izjavi (157). |
| --- | --- |

(382)

Drugo ključno područje je upravljanje lošim kreditima. Banka planira intenzivirati svoje aktivnosti u tom smjeru kako bi gubitke svela na najmanju mjeru. U okviru novog poslovnog modela, Banka će upravljati lošim kreditima uspostavom za to namijenjene jedinice čiji će prioritet biti ostvariti što je moguće bolji povrat za Banku te smanjiti broj loših kredita održivim restrukturiranjem. Grčka je preuzela i obvezu da će banka poštovati visoke standarde u pogledu svoje kreditne politike kako bi u najvećoj mogućoj mjeri povećala vrijednost Banke u svakoj fazi kreditiranja, kako je opisano u uvodnoj izjavi (157).

7.6.2.2.   Korporativno upravljanje

| (383) | Pozornost je potrebno posvetiti i upravljanju Banke jer GFFS nakon povećanja temeljnog kapitala iz 2014. ima u vlasništvu većinu dionica Banke, ali uz ograničeno pravo glasa. Osim toga, neki privatni dioničari posjeduju i varante pa bi stoga mogli ostvariti znatnu korist ako cijena dionica poraste tijekom razdoblja restrukturiranja. S obzirom da bi u takvim okolnostima moglo doći do moralnog hazarda, Banka i GFFS dogovorili su poseban okvir međusobnih odnosa u 2013. Tim se sporazumom štiti svakodnevno poslovanje Banke od svakog uplitanja njezinih većinskih dioničara, dok se istodobno GFFS-u osigurava praćenje provedbe plana restrukturiranja i sprječavanje uprave Banke da preuzima prekomjerne rizike u okviru odgovarajućih savjetovanja. Banka se obvezala i pažljivo nadzirati svoju izloženost prema povezanim dužnicima. Komisija pozitivno ističe činjenicu da će se GFFS-u automatski vratiti sva prava glasa ako Banka prestane provoditi svoj plan restrukturiranja. |
| --- | --- |

(383)

Pozornost je potrebno posvetiti i upravljanju Banke jer GFFS nakon povećanja temeljnog kapitala iz 2014. ima u vlasništvu većinu dionica Banke, ali uz ograničeno pravo glasa. Osim toga, neki privatni dioničari posjeduju i varante pa bi stoga mogli ostvariti znatnu korist ako cijena dionica poraste tijekom razdoblja restrukturiranja. S obzirom da bi u takvim okolnostima moglo doći do moralnog hazarda, Banka i GFFS dogovorili su poseban okvir međusobnih odnosa u 2013. Tim se sporazumom štiti svakodnevno poslovanje Banke od svakog uplitanja njezinih većinskih dioničara, dok se istodobno GFFS-u osigurava praćenje provedbe plana restrukturiranja i sprječavanje uprave Banke da preuzima prekomjerne rizike u okviru odgovarajućih savjetovanja. Banka se obvezala i pažljivo nadzirati svoju izloženost prema povezanim dužnicima. Komisija pozitivno ističe činjenicu da će se GFFS-u automatski vratiti sva prava glasa ako Banka prestane provoditi svoj plan restrukturiranja.

7.6.2.3.   Međunarodne djelatnosti

| (384) | Neke od međunarodnih djelatnosti Banke iscrpile su u prošlosti njezin kapital, likvidnost i profitabilnost, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (372). |
| --- | --- |

(384)

Neke od međunarodnih djelatnosti Banke iscrpile su u prošlosti njezin kapital, likvidnost i profitabilnost, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (372).

| (385) | U planu restrukturiranja predviđa se pomak prema jačem usredotočivanju na domaće tržište i Tursku. Banka je pokrenula i racionalizaciju inozemnih društava kćeri kako bi ojačala postupak preuzimanja zajmova i smanjila manjak financijskih sredstava društava kćeri. Grčka je preuzela obvezu da će Banka prodati svoje [...] i svoja inozemna društva kćeri u [...]. |
| --- | --- |

(385)

U planu restrukturiranja predviđa se pomak prema jačem usredotočivanju na domaće tržište i Tursku. Banka je pokrenula i racionalizaciju inozemnih društava kćeri kako bi ojačala postupak preuzimanja zajmova i smanjila manjak financijskih sredstava društava kćeri. Grčka je preuzela obvezu da će Banka prodati svoje [...] i svoja inozemna društva kćeri u [...].

| (386) | Prema tome, ukupni iznos imovine izvan Grčke i Turske smanjit će se za [...] % od 31. prosinca 2012. do 31. prosinca 2017. |
| --- | --- |

(386)

Prema tome, ukupni iznos imovine izvan Grčke i Turske smanjit će se za [...] % od 31. prosinca 2012. do 31. prosinca 2017.

| (387) | Grčka se obvezala i da će Banka smanjiti svoj udio u vlasništvu svojeg turskog društva kćeri Finansbank s pomoću [...]. Mjere [...] su dobrodošle jer će ojačati kapitalnu poziciju Banke. U pogledu činjenice da Banka namjerava zadržati većinski udio u banci Finansbank, Komisija primjećuje da je banka Finansbank proteklih godina bila stabilno profitabilna. Komisija primjećuje i da Banka namjerava pomno pratiti troškove banke Finansbank i rizike koje preuzima to društvo kćer. Preuzetom obvezom da Banka banci Finansbank neće osigurati [...] osigurava se da banka Finansbank [...]. S obzirom na te elemente, Komisija smatra da zadržavanje većinskog udjela u banci Finansbank ne ugrožava ponovnu uspostavu profitabilnosti. |
| --- | --- |

(387)

Grčka se obvezala i da će Banka smanjiti svoj udio u vlasništvu svojeg turskog društva kćeri Finansbank s pomoću [...]. Mjere [...] su dobrodošle jer će ojačati kapitalnu poziciju Banke. U pogledu činjenice da Banka namjerava zadržati većinski udio u banci Finansbank, Komisija primjećuje da je banka Finansbank proteklih godina bila stabilno profitabilna. Komisija primjećuje i da Banka namjerava pomno pratiti troškove banke Finansbank i rizike koje preuzima to društvo kćer. Preuzetom obvezom da Banka banci Finansbank neće osigurati [...] osigurava se da banka Finansbank [...]. S obzirom na te elemente, Komisija smatra da zadržavanje većinskog udjela u banci Finansbank ne ugrožava ponovnu uspostavu profitabilnosti.

| (388) | Stoga se zaključuje da će banka dovoljno restrukturirati svoje poslovanje u inozemstvu i da će smanjiti svoju izloženost manje održivim djelatnostima. |
| --- | --- |

(388)

Stoga se zaključuje da će banka dovoljno restrukturirati svoje poslovanje u inozemstvu i da će smanjiti svoju izloženost manje održivim djelatnostima.

7.6.2.4.   Zaključak o održivosti

| (389) | Plan restrukturiranja pokazuje da Banka može izdržati razumnu količinu stresa jer u negativnom scenariju Banka ostaje profitabilna na kraju razdoblja restrukturiranja, uz dovoljno visoku stopu osnovnog kapitala (146). |
| --- | --- |

(389)

Plan restrukturiranja pokazuje da Banka može izdržati razumnu količinu stresa jer u negativnom scenariju Banka ostaje profitabilna na kraju razdoblja restrukturiranja, uz dovoljno visoku stopu osnovnog kapitala (146).

| (390) | Iznos dodatnog kapitala koji je prikupljen 2014., tj. 2 500 milijuna EUR, dovoljan je za suočavanje s osnovnim scenarijem iz ispitivanja otpornosti na stres iz 2013. U procjeni potreba za kapitalom u skladu s osnovnim scenarijem Grčka središnja banka već je uvela nekoliko prilagodbi koje su dovele do povećanja procijenjenih potreba za kapitalom u usporedbi s potrebama za kapitalom koje je Banka procijenila u vlastitom osnovnom scenariju. Prema tome potrebama za kapitalom koje je Grčka središnja banka procijenila u vlastitom osnovnom scenariju pretpostavljaju određeni stupanj stresa. Da bi zaključila da je Banka održiva, Komisija ne zahtijeva da Banka ima unaprijed dovoljno kapitala za pokrivanja potreba za kapitalom u stresnim uvjetima koje je procijenila Grčka središnja banka jer potonja procijenjena razina predstavlja visoku razinu stresa. |
| --- | --- |

(390)

Iznos dodatnog kapitala koji je prikupljen 2014., tj. 2 500 milijuna EUR, dovoljan je za suočavanje s osnovnim scenarijem iz ispitivanja otpornosti na stres iz 2013. U procjeni potreba za kapitalom u skladu s osnovnim scenarijem Grčka središnja banka već je uvela nekoliko prilagodbi koje su dovele do povećanja procijenjenih potreba za kapitalom u usporedbi s potrebama za kapitalom koje je Banka procijenila u vlastitom osnovnom scenariju. Prema tome potrebama za kapitalom koje je Grčka središnja banka procijenila u vlastitom osnovnom scenariju pretpostavljaju određeni stupanj stresa. Da bi zaključila da je Banka održiva, Komisija ne zahtijeva da Banka ima unaprijed dovoljno kapitala za pokrivanja potreba za kapitalom u stresnim uvjetima koje je procijenila Grčka središnja banka jer potonja procijenjena razina predstavlja visoku razinu stresa.

| (391) | Osim toga, pozitivno je što Banka neće provesti dodatna ulaganja u špekulativne papire, što će pomoći očuvanju njezine kapitalne i likvidnosne pozicije. |
| --- | --- |

(391)

Osim toga, pozitivno je što Banka neće provesti dodatna ulaganja u špekulativne papire, što će pomoći očuvanju njezine kapitalne i likvidnosne pozicije.

| (392) | Komisija stoga može zaključiti da su mjere za restrukturiranje predviđene u planu restrukturiranja dovoljne za ponovnu uspostavu održivosti Banke. |
| --- | --- |

(392)

Komisija stoga može zaključiti da su mjere za restrukturiranje predviđene u planu restrukturiranja dovoljne za ponovnu uspostavu održivosti Banke.

7.6.3.   Vlastiti doprinos i podjela obveza

| (393) | Kako je navedeno u odjeljku 3. Komunikacije o restrukturiranju, banke i njihovi dionici trebaju pridonijeti restrukturiranju u najvećoj mogućoj mjeri kako bi se osiguralo da je potpora ograničena na najmanju potrebnu mjeru. Stoga bi banke trebale upotrebljavati vlastita sredstva za financiranje restrukturiranja, na primjer, prodajom imovine, dok bi dionici trebali apsorbirati gubitke banke ako je to moguće. Obvezama koje je Grčka preuzela potrebno je osigurati upotrebu vlastitih sredstava i doprinos izvornih dioničara i privatnih ulagača, koji drže hibridni kapital Banke, restrukturiranju. |
| --- | --- |

(393)

Kako je navedeno u odjeljku 3. Komunikacije o restrukturiranju, banke i njihovi dionici trebaju pridonijeti restrukturiranju u najvećoj mogućoj mjeri kako bi se osiguralo da je potpora ograničena na najmanju potrebnu mjeru. Stoga bi banke trebale upotrebljavati vlastita sredstva za financiranje restrukturiranja, na primjer, prodajom imovine, dok bi dionici trebali apsorbirati gubitke banke ako je to moguće. Obvezama koje je Grčka preuzela potrebno je osigurati upotrebu vlastitih sredstava i doprinos izvornih dioničara i privatnih ulagača, koji drže hibridni kapital Banke, restrukturiranju.

7.6.3.1.   Vlastiti doprinos Banke: prodaje i smanjenje troškova

| (394) | Banka je već prodala neka mala poduzeća poput djelatnosti osiguranja u Turskoj i većinskog udjela u svojem društvu kćeri koje posluje u sektoru nekretnina. |
| --- | --- |

(394)

Banka je već prodala neka mala poduzeća poput djelatnosti osiguranja u Turskoj i većinskog udjela u svojem društvu kćeri koje posluje u sektoru nekretnina.

| (395) | U planu restrukturiranja predviđa se prodaja manjinskog udjela u banci Finansbank, kako je opisano u uvodnoj izjavi (387)., kojom će se Banci omogućiti da kapital prikupi interno. Banka će prodati i [...]kao i svoje društvo kćer za poslovanje s privatnim vlasničkim kapitalom i druge vrijednosne papire. Uzimajući u obzir razduživanje i prodaje koje su već provedena te nakon provedbe obveza u pogledu razduživanja i prodaje inozemnih poduzeća, Banka će prikupiti znatan iznos kapitala. Smanjivanjem međunarodne imovine Banke znatno će se smanjiti potencijalni rizik da će Banka u budućnosti trebati potporu. Time se stoga pomaže da se iznos potpore svede na najmanju mjeru. |
| --- | --- |

(395)

U planu restrukturiranja predviđa se prodaja manjinskog udjela u banci Finansbank, kako je opisano u uvodnoj izjavi (387)., kojom će se Banci omogućiti da kapital prikupi interno. Banka će prodati i [...]kao i svoje društvo kćer za poslovanje s privatnim vlasničkim kapitalom i druge vrijednosne papire. Uzimajući u obzir razduživanje i prodaje koje su već provedena te nakon provedbe obveza u pogledu razduživanja i prodaje inozemnih poduzeća, Banka će prikupiti znatan iznos kapitala. Smanjivanjem međunarodne imovine Banke znatno će se smanjiti potencijalni rizik da će Banka u budućnosti trebati potporu. Time se stoga pomaže da se iznos potpore svede na najmanju mjeru.

| (396) | Kako bi ograničila svoje potrebe za kapitalom, Banka se neće koristiti [...], kako je opisano u uvodnoj izjavi (154). Osim toga, obvezama koje je preuzela Grčka osigurava se da Banka neće provoditi skupa preuzimanja. |
| --- | --- |

(396)

Kako bi ograničila svoje potrebe za kapitalom, Banka se neće koristiti [...], kako je opisano u uvodnoj izjavi (154). Osim toga, obvezama koje je preuzela Grčka osigurava se da Banka neće provoditi skupa preuzimanja.

| (397) | Banka sudjeluje i u programu sveobuhvatnog smanjenja troškova, kako je navedeno u odjeljku 2.4.2. Njezini troškovi dodatno će se smanjivati do 2017. Smanjuje se broj zaposlenika kao i većina plaća. |
| --- | --- |

(397)

Banka sudjeluje i u programu sveobuhvatnog smanjenja troškova, kako je navedeno u odjeljku 2.4.2. Njezini troškovi dodatno će se smanjivati do 2017. Smanjuje se broj zaposlenika kao i većina plaća.

7.6.3.2.   Podjela obveza među prijašnjim dioničarima i prikupljanje novog kapitala na tržištu

| (398) | Udio postojećih dioničara banke sukcesivno je smanjen izdavanjem prava dovršenim 2009. i 2010., (147) a potom dokapitalizacijom GFFS-a (mjera B3). Naime, udjel koji su držali postojeći dioničari smanjen je sa 100 % prije dokapitalizacije iz proljeća 2013. na samo 5,1 % nakon nje. Osim toga, dividenda redovnim dioničarima nije plaćena od 2007. niti imateljima povlaštenih dionica iz SAD-a od 2009. Osim te podjele obveza među prijašnjim dioničarima, Banka je prikupila znatan iznos privatnog kapitala od početka krize krajem 2008., točnije 1 247 milijuna EUR 2009., 1 815 milijuna EUR 2010., 1 079 milijuna EUR 2013. i 2 500 milijuna EUR 2014. Taj prikupljeni kapital pridonio je smanjenju iznosa potreba za kapitalom koje su morale biti nadoknađene državnom potporom. |
| --- | --- |

(398)

Udio postojećih dioničara banke sukcesivno je smanjen izdavanjem prava dovršenim 2009. i 2010., (147) a potom dokapitalizacijom GFFS-a (mjera B3). Naime, udjel koji su držali postojeći dioničari smanjen je sa 100 % prije dokapitalizacije iz proljeća 2013. na samo 5,1 % nakon nje. Osim toga, dividenda redovnim dioničarima nije plaćena od 2007. niti imateljima povlaštenih dionica iz SAD-a od 2009. Osim te podjele obveza među prijašnjim dioničarima, Banka je prikupila znatan iznos privatnog kapitala od početka krize krajem 2008., točnije 1 247 milijuna EUR 2009., 1 815 milijuna EUR 2010., 1 079 milijuna EUR 2013. i 2 500 milijuna EUR 2014. Taj prikupljeni kapital pridonio je smanjenju iznosa potreba za kapitalom koje su morale biti nadoknađene državnom potporom.

7.6.3.3.   Podjela obveza među imateljima podređenog duga

| (399) | Imatelji podređenog duga Banke pridonijeli su plaćanju troškova restrukturiranja Banke. Banka je u nekoliko navrata provela upravljanje pasivom kako bi prikupila kapital, kako je opisano u uvodnim izjavama (149). i (150). |
| --- | --- |

(399)

Imatelji podređenog duga Banke pridonijeli su plaćanju troškova restrukturiranja Banke. Banka je u nekoliko navrata provela upravljanje pasivom kako bi prikupila kapital, kako je opisano u uvodnim izjavama (149). i (150).

| (400) | Još uvijek nepodmireni instrumenti podliježu zabrani isplate kupona opisanoj u uvodnoj izjavi (159). Stoga Komisija smatra da je odgovarajuća podjela obveza među privatnim ulagačima Banke u hibridni kapital osigurana i da su u tom pogledu ispunjeni zahtjevi iz Komunikacije o restrukturiranju. |
| --- | --- |

(400)

Još uvijek nepodmireni instrumenti podliježu zabrani isplate kupona opisanoj u uvodnoj izjavi (159). Stoga Komisija smatra da je odgovarajuća podjela obveza među privatnim ulagačima Banke u hibridni kapital osigurana i da su u tom pogledu ispunjeni zahtjevi iz Komunikacije o restrukturiranju.

7.6.3.4.   Zaključak o vlastitom doprinosu i podjeli obveza

| (401) | Komisija primjećuje da su, u usporedbi s ukupnom primljenom dokapitalizacijom koju je provela država, vlastiti doprinos i podjela obveza u obliku prodaje imovine i smanjenja opsega poslovanja puno niži od razina koje bi Komisija obično smatrala dostatnima. Primjerice, planom restrukturiranja ne predviđa se smanjenje opsega poslovanja grčkih bankarskih djelatnosti, a predviđa se zadržavanje većinskog udjela u banci Finansbank. Međutim, s obzirom na elemente opisane u odjeljku 7.6.1., u skladu s kojima Komisija može prihvatiti niži vlastiti doprinos i podjelu obveza, može se smatrati da su planom restrukturiranja predviđene dostatne mjere u pogledu vlastitog doprinosa i podjele obveza. |
| --- | --- |

(401)

Komisija primjećuje da su, u usporedbi s ukupnom primljenom dokapitalizacijom koju je provela država, vlastiti doprinos i podjela obveza u obliku prodaje imovine i smanjenja opsega poslovanja puno niži od razina koje bi Komisija obično smatrala dostatnima. Primjerice, planom restrukturiranja ne predviđa se smanjenje opsega poslovanja grčkih bankarskih djelatnosti, a predviđa se zadržavanje većinskog udjela u banci Finansbank. Međutim, s obzirom na elemente opisane u odjeljku 7.6.1., u skladu s kojima Komisija može prihvatiti niži vlastiti doprinos i podjelu obveza, može se smatrati da su planom restrukturiranja predviđene dostatne mjere u pogledu vlastitog doprinosa i podjele obveza.

7.6.4.   Mjere za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja

| (402) | U Komunikaciji o restrukturiranju zahtijeva se da se planom restrukturiranja predlože mjere kojima se ograničuju narušavanja tržišnog natjecanja i osigurava konkurentan bankarski sektor. Štoviše, navedenim je mjerama potrebno obuhvatiti i pitanja moralnog hazarda te osigurati da se državna potpora ne upotrebljava za financiranje ponašanja koje je u suprotnosti s tržišnim natjecanjem. |
| --- | --- |

(402)

U Komunikaciji o restrukturiranju zahtijeva se da se planom restrukturiranja predlože mjere kojima se ograničuju narušavanja tržišnog natjecanja i osigurava konkurentan bankarski sektor. Štoviše, navedenim je mjerama potrebno obuhvatiti i pitanja moralnog hazarda te osigurati da se državna potpora ne upotrebljava za financiranje ponašanja koje je u suprotnosti s tržišnim natjecanjem.

| (403) | U točki 31. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da pri procjeni iznosa potpore i nastalih narušavanja tržišnog natjecanja Komisija mora uzeti u obzir apsolutni i relativni iznos primljene državne potpore te stupanj podjele obveza i položaj financijske institucije na tržištu nakon restrukturiranja. U tom pogledu Komisija podsjeća da je Banka od države primila kapital koji odgovara 17,3 % njezine rizikom ponderirane imovine (148). Osim toga, Banka je primila jamstva za likvidnost koja su 15. travnja 2011. iznosila 12 900 milijuna EUR, a 14 798 milijuna EUR 31. prosinca 2013. Banka je tog datuma primila i zajmove u obliku državnih obveznica u iznosu od 847 milijuna EUR, kao i likvidnosnu potporu u izvanrednim situacijama za koju jamči država u iznosu od 30,9 milijarda EUR 31. prosinca 2012. Potreba za provedbom mjera radi ograničenja mogućih narušavanja tržišnog natjecanja stoga je opravdana s obzirom na relativno veliki iznos potpore. Osim toga, tržišni udjel Banke u Grčkoj velik je. Na dan 31. prosinca 2013. tržišni udjeli iznosili su 22 % za kredite i 25 % za depozite (149). |
| --- | --- |

(403)

U točki 31. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da pri procjeni iznosa potpore i nastalih narušavanja tržišnog natjecanja Komisija mora uzeti u obzir apsolutni i relativni iznos primljene državne potpore te stupanj podjele obveza i položaj financijske institucije na tržištu nakon restrukturiranja. U tom pogledu Komisija podsjeća da je Banka od države primila kapital koji odgovara 17,3 % njezine rizikom ponderirane imovine (148). Osim toga, Banka je primila jamstva za likvidnost koja su 15. travnja 2011. iznosila 12 900 milijuna EUR, a 14 798 milijuna EUR 31. prosinca 2013. Banka je tog datuma primila i zajmove u obliku državnih obveznica u iznosu od 847 milijuna EUR, kao i likvidnosnu potporu u izvanrednim situacijama za koju jamči država u iznosu od 30,9 milijarda EUR 31. prosinca 2012. Potreba za provedbom mjera radi ograničenja mogućih narušavanja tržišnog natjecanja stoga je opravdana s obzirom na relativno veliki iznos potpore. Osim toga, tržišni udjel Banke u Grčkoj velik je. Na dan 31. prosinca 2013. tržišni udjeli iznosili su 22 % za kredite i 25 % za depozite (149).

| (404) | Komisija podsjeća da poteškoće Banke uglavnom proizlaze iz vanjskih šokova, kao što je grčka dužnička kriza i produljena recesija koja je zaustavila razvoj grčkoga gospodarstva od 2008. To je navedeno i u uvodnoj izjavi 68., Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke NBG. Slijedom toga, potreba za rješavanjem pitanja moralnog hazarda smanjena je. Kako je obrazloženo u odjeljku 7.6.1. ove Odluke, učinak narušavanja mjera potpore manji je u svjetlu tih čimbenika, kao što je manja i potreba za mjerama kojima će se ograničiti narušavanja tržišnog natjecanja. Zbog toga Komisija iznimno može prihvatiti da, unatoč visokom iznosu otpore, planom restrukturiranja nije predviđeno smanjenje bilance i kredita u Grčkoj. |
| --- | --- |

(404)

Komisija podsjeća da poteškoće Banke uglavnom proizlaze iz vanjskih šokova, kao što je grčka dužnička kriza i produljena recesija koja je zaustavila razvoj grčkoga gospodarstva od 2008. To je navedeno i u uvodnoj izjavi 68., Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke NBG. Slijedom toga, potreba za rješavanjem pitanja moralnog hazarda smanjena je. Kako je obrazloženo u odjeljku 7.6.1. ove Odluke, učinak narušavanja mjera potpore manji je u svjetlu tih čimbenika, kao što je manja i potreba za mjerama kojima će se ograničiti narušavanja tržišnog natjecanja. Zbog toga Komisija iznimno može prihvatiti da, unatoč visokom iznosu otpore, planom restrukturiranja nije predviđeno smanjenje bilance i kredita u Grčkoj.

| (405) | Međutim, Komisija napominje da su dokapitalizacije države omogućile da Banka nastavi obavljati svoje bankarske djelatnosti na stranim tržištima. |
| --- | --- |

(405)

Međutim, Komisija napominje da su dokapitalizacije države omogućile da Banka nastavi obavljati svoje bankarske djelatnosti na stranim tržištima.

| (406) | U tom smislu, Komisija, osim razduživanja i restrukturiranja koje je već provedeno, napominje i preuzetu obvezu da proda inozemnu imovinu [...] do 30. lipnja 2018. (150). Potpora se stoga neće upotrebljavati za narušavanje tržišnog natjecanja na tim stranim tržištima. |
| --- | --- |

(406)

U tom smislu, Komisija, osim razduživanja i restrukturiranja koje je već provedeno, napominje i preuzetu obvezu da proda inozemnu imovinu [...] do 30. lipnja 2018. (150). Potpora se stoga neće upotrebljavati za narušavanje tržišnog natjecanja na tim stranim tržištima.

| (407) | Grčka se obvezala banka neće poduzimati preuzimanja, pobrinuvši se da Banka primljenu državnu potporu neće upotrijebiti za preuzimanje novog poslovanja. Navedenom se preuzetom obvezom bolje osigurava da se potpora upotrebljava isključivo kao potpora ponovnom uspostavljanju održivosti grčkog bankarskog poslovanja, a ne primjerice, za rast na inozemnim tržištima. |
| --- | --- |

(407)

Grčka se obvezala banka neće poduzimati preuzimanja, pobrinuvši se da Banka primljenu državnu potporu neće upotrijebiti za preuzimanje novog poslovanja. Navedenom se preuzetom obvezom bolje osigurava da se potpora upotrebljava isključivo kao potpora ponovnom uspostavljanju održivosti grčkog bankarskog poslovanja, a ne primjerice, za rast na inozemnim tržištima.

| (408) | Preuzetom obvezom u pogledu smanjenja kamate plaćene na grčke depozite s neodrživo visokih razina isto se tako osigurava da se potpora neće upotrebljavati za financiranje neodrživih strategija prikupljanja depozita kojima se narušava tržišno natjecanje na grčkom tržištu. Slično tome, preuzetom obvezom u pogledu provedbe strožih smjernica za određivanje cijene novih kredita (151), na temelju odgovarajuće procjene kreditnog rizika, spriječit će se Banku od narušavanja tržišnog natjecanja na grčkom tržištu korištenjem neprimjerenih strategija određivanja cijena kredita klijentima. |
| --- | --- |

(408)

Preuzetom obvezom u pogledu smanjenja kamate plaćene na grčke depozite s neodrživo visokih razina isto se tako osigurava da se potpora neće upotrebljavati za financiranje neodrživih strategija prikupljanja depozita kojima se narušava tržišno natjecanje na grčkom tržištu. Slično tome, preuzetom obvezom u pogledu provedbe strožih smjernica za određivanje cijene novih kredita (151), na temelju odgovarajuće procjene kreditnog rizika, spriječit će se Banku od narušavanja tržišnog natjecanja na grčkom tržištu korištenjem neprimjerenih strategija određivanja cijena kredita klijentima.

| (409) | Preuzetom obvezom da se proda [...] osigurava se i da se potpora neće upotrijebiti za rast na tom tržištu nauštrb konkurenata koji ne primaju potporu. |
| --- | --- |

(409)

Preuzetom obvezom da se proda [...] osigurava se i da se potpora neće upotrijebiti za rast na tom tržištu nauštrb konkurenata koji ne primaju potporu.

| (410) | Uzimajući u obzir specifičnu situaciju opisanu u odjeljku 7.6.1. i mjere predviđene u planu restrukturiranja, Komisija smatra da su one dostatna zaštita za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(410)

Uzimajući u obzir specifičnu situaciju opisanu u odjeljku 7.6.1. i mjere predviđene u planu restrukturiranja, Komisija smatra da su one dostatna zaštita za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja.

7.6.5.   Praćenje

| (411) | U skladu s odjeljkom 5. Komunikacije o restrukturiranju potrebna su redovita izvješća kako bi se Komisiji omogućilo da provjeri provodi li se plan restrukturiranja na odgovarajući način. Kako je navedeno u preuzetim obvezama (152), Grčka će osigurati da povjerenik za praćenje, kojeg je Banka imenovala uz odobrenje Komisije, prati obveze koje je Grčka preuzela u pogledu restrukturiranja poslovanja u Grčkoj i inozemstvu te korporativnog upravljanja i komercijalnog poslovanja do kraja razdoblja restrukturiranja, odnosno 31. prosinca 2018. Komisija stoga smatra da je primjereno praćenje provedbe plana restrukturiranja osigurano. |
| --- | --- |

(411)

U skladu s odjeljkom 5. Komunikacije o restrukturiranju potrebna su redovita izvješća kako bi se Komisiji omogućilo da provjeri provodi li se plan restrukturiranja na odgovarajući način. Kako je navedeno u preuzetim obvezama (152), Grčka će osigurati da povjerenik za praćenje, kojeg je Banka imenovala uz odobrenje Komisije, prati obveze koje je Grčka preuzela u pogledu restrukturiranja poslovanja u Grčkoj i inozemstvu te korporativnog upravljanja i komercijalnog poslovanja do kraja razdoblja restrukturiranja, odnosno 31. prosinca 2018. Komisija stoga smatra da je primjereno praćenje provedbe plana restrukturiranja osigurano.

7.6.6.   Zaključak o usklađenosti mjera A, B1, B2 i B3 s Komunikacijom o restrukturiranju

| (412) | Komisija smatra da je plan restrukturiranja, kad se razmatra zajedno s preuzetim obvezama iz Priloga ovoj Odluci kojim se osigurava ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke, dovoljan u pogledu podjele obveza i vlastitog doprinosa te da sadržava dovoljno mjera za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja. Dostavljenim planom restrukturiranja i preuzetim obvezama ispunjavaju se kriteriji iz Komunikacije o restrukturiranju. |
| --- | --- |

(412)

Komisija smatra da je plan restrukturiranja, kad se razmatra zajedno s preuzetim obvezama iz Priloga ovoj Odluci kojim se osigurava ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke, dovoljan u pogledu podjele obveza i vlastitog doprinosa te da sadržava dovoljno mjera za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja. Dostavljenim planom restrukturiranja i preuzetim obvezama ispunjavaju se kriteriji iz Komunikacije o restrukturiranju.

8.   ZAKLJUČAK

| (413) | Komisija sa žaljenjem zaključuje da je Grčka nezakonito provela mjere potpore B1, B2, B3, FB4, FB5, PB1 i PB2 suprotno članku 108. stavku 3. Ugovora jer su provedene prije službene obavijesti. Međutim, te mjere, kao i ostale mjere analizirane u ovoj Odluci mogu se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem, |
| --- | --- |

(413)

Komisija sa žaljenjem zaključuje da je Grčka nezakonito provela mjere potpore B1, B2, B3, FB4, FB5, PB1 i PB2 suprotno članku 108. stavku 3. Ugovora jer su provedene prije službene obavijesti. Međutim, te mjere, kao i ostale mjere analizirane u ovoj Odluci mogu se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Sljedeće mjere koje je Grčka provela ili planirala čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora:

| (a) | likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama koju je banci National Bank of Greece S.A. („NBG”) osigurala Grčka središnja banka i zajamčila Grčka (mjera L2); |
| --- | --- |

(a)

likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama koju je banci National Bank of Greece S.A. („NBG”) osigurala Grčka središnja banka i zajamčila Grčka (mjera L2);

| (b) | druga dokapitalizacija za premošćivanje od 2 326 milijuna EUR koju je Grčki fond za financijsku stabilnost („GFFS”) dodijelio banci NBG u prosincu 2012. (mjera B2); |
| --- | --- |

(b)

druga dokapitalizacija za premošćivanje od 2 326 milijuna EUR koju je Grčki fond za financijsku stabilnost („GFFS”) dodijelio banci NBG u prosincu 2012. (mjera B2);

| (c) | dokapitalizacija od 8 677 milijuna EUR koju je GFFS dodijelio banci NBG u proljeće 2013. (mjera B3); |
| --- | --- |

(c)

dokapitalizacija od 8 677 milijuna EUR koju je GFFS dodijelio banci NBG u proljeće 2013. (mjera B3);

| (d) | GFFS-ovo financiranje ukupnog manjka financijskih sredstava od 456,97 milijuna EUR u pogledu djelatnosti prenesenih s banke First Business Bank S.A. („banka FB”) na banku NBG u lipnju i listopadu 2013. (mjera FB4); |
| --- | --- |

(d)

GFFS-ovo financiranje ukupnog manjka financijskih sredstava od 456,97 milijuna EUR u pogledu djelatnosti prenesenih s banke First Business Bank S.A. („banka FB”) na banku NBG u lipnju i listopadu 2013. (mjera FB4);

| (e) | preuzeta obveza da se pokrije potreba za kapitalom banke NBG povezana s preuzimanjem imovine prenesene s banke FB na banku NBG u svibnju 2013. u iznosu od 100 milijuna EUR (mjera FB5); |
| --- | --- |

(e)

preuzeta obveza da se pokrije potreba za kapitalom banke NBG povezana s preuzimanjem imovine prenesene s banke FB na banku NBG u svibnju 2013. u iznosu od 100 milijuna EUR (mjera FB5);

| (f) | GFFS-ovo financiranje ukupnog manjka financijskih sredstava od 562,73 milijuna EUR u pogledu djelatnosti prenesenih s banke Probank S.A. na banku NBG u kolovozu i prosincu 2013. (mjera PB1); i |
| --- | --- |

(f)

GFFS-ovo financiranje ukupnog manjka financijskih sredstava od 562,73 milijuna EUR u pogledu djelatnosti prenesenih s banke Probank S.A. na banku NBG u kolovozu i prosincu 2013. (mjera PB1); i

| (g) | preuzeta obveza da se pokrije potreba za kapitalom banke NBG povezana s preuzimanjem imovine prenesene s banke Probank na banku NBG u srpnju 2013. u iznosu od [180 do 280] milijuna EUR (mjera PB2). |
| --- | --- |

(g)

preuzeta obveza da se pokrije potreba za kapitalom banke NBG povezana s preuzimanjem imovine prenesene s banke Probank na banku NBG u srpnju 2013. u iznosu od [180 do 280] milijuna EUR (mjera PB2).

2.   GFFS-ovo financiranje ukupnog manjka financijskih sredstava u iznosu od 325,8 milijuna EUR, u okviru prijenosa na banku NBG odabrane imovine i obveza banaka Cooperative Bank of Lesvos-Limnos, Cooperative Bank of Achaia i Cooperative Bank of Lamia u ožujku 2013. ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

3.   Uzimajući u obzir plan restrukturiranja koji se odnosi na grupu banke NBG koja uključuje banku National Bank of Greece i sva njezina društva kćeri (društva kćeri i podružnice u Grčkoj i inozemstvu, u bankarskom i nebankarskom sektoru) koji je dostavljen 25. lipnja 2014. te obveze koje je Grčka preuzela tog istog dana, sljedeća državna potpora spojiva je s unutarnjim tržištem:

| (a) | dokapitalizacija od 1 350 milijuna EUR koju je Grčka dodijelila banci NBG u svibnju 2009. i prosincu 2011. u obliku povlaštenih dionica u skladu s programom dokapitalizacije (mjera A); |
| --- | --- |

(a)

dokapitalizacija od 1 350 milijuna EUR koju je Grčka dodijelila banci NBG u svibnju 2009. i prosincu 2011. u obliku povlaštenih dionica u skladu s programom dokapitalizacije (mjera A);

| (b) | likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama koju je banci NBG pružila Grčka središnja banka i za koju Grčka jamči od srpnja 2011. u iznosu od 30,9 milijardi EUR od 31. prosinca 2012. (mjera L2); |
| --- | --- |

(b)

likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama koju je banci NBG pružila Grčka središnja banka i za koju Grčka jamči od srpnja 2011. u iznosu od 30,9 milijardi EUR od 31. prosinca 2012. (mjera L2);

| (c) | prva dokapitalizacija za premošćivanje od 7 430 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci NBG u svibnju 2012. (mjera B1); |
| --- | --- |

(c)

prva dokapitalizacija za premošćivanje od 7 430 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci NBG u svibnju 2012. (mjera B1);

| (d) | druga dokapitalizacija za premošćivanje od 2 326 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci NBG u prosincu 2012. (mjera B2); |
| --- | --- |

(d)

druga dokapitalizacija za premošćivanje od 2 326 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci NBG u prosincu 2012. (mjera B2);

| (e) | dokapitalizacija od 8 677 milijuna EUR koju je GFFS dodijelio banci NBG u proljeće 2013. (mjera B3); |
| --- | --- |

(e)

dokapitalizacija od 8 677 milijuna EUR koju je GFFS dodijelio banci NBG u proljeće 2013. (mjera B3);

| (f) | dokapitalizacija od 50 milijuna EUR koju je Grčka dodijelila banci FB u srpnju 2009. (mjera FB1); |
| --- | --- |

(f)

dokapitalizacija od 50 milijuna EUR koju je Grčka dodijelila banci FB u srpnju 2009. (mjera FB1);

| (g) | financiranje ukupnog manjka financijskih sredstava od 456,97 milijuna EUR koje je osigurao GFFS za aktivnosti prenesene iz banke FB na banku NBG u lipnju i listopadu 2013. (mjera FB4); |
| --- | --- |

(g)

financiranje ukupnog manjka financijskih sredstava od 456,97 milijuna EUR koje je osigurao GFFS za aktivnosti prenesene iz banke FB na banku NBG u lipnju i listopadu 2013. (mjera FB4);

| (h) | preuzeta obveza da se pokrije potreba za kapitalom banke NBG povezana s preuzimanjem imovine prenesene s banke FB na banku NBG u svibnju 2013. u iznosu od 100 milijuna EUR (mjera FB5); |
| --- | --- |

(h)

preuzeta obveza da se pokrije potreba za kapitalom banke NBG povezana s preuzimanjem imovine prenesene s banke FB na banku NBG u svibnju 2013. u iznosu od 100 milijuna EUR (mjera FB5);

| (i) | financiranje ukupnog manjka financijskih sredstava od 562,7 milijuna EUR od strane GFFS-a u pogledu djelatnosti prenesenih s banke Probank na banku NBG u kolovozu i prosincu 2013. (mjera PB1); i |
| --- | --- |

(i)

financiranje ukupnog manjka financijskih sredstava od 562,7 milijuna EUR od strane GFFS-a u pogledu djelatnosti prenesenih s banke Probank na banku NBG u kolovozu i prosincu 2013. (mjera PB1); i

| (j) | preuzeta obveza da se pokrije potreba za kapitalom banke NBG povezana s preuzimanjem imovine prenesene s banke Probank na banku NBG u srpnju 2013. u iznosu od [180 do 280] milijuna EUR (mjera PB2). |
| --- | --- |

(j)

preuzeta obveza da se pokrije potreba za kapitalom banke NBG povezana s preuzimanjem imovine prenesene s banke Probank na banku NBG u srpnju 2013. u iznosu od [180 do 280] milijuna EUR (mjera PB2).

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Helenskoj Republici.

Sastavljeno u Bruxellesu, 23. srpnja 2014.

Za Komisiju

Joaquín ALMUNIA

Potpredsjednik

---

(1)  Banka National Bank of Greece S.A. i sva njezina društva kćeri.

1

(2)  Odluka Komisije od 19. studenoga 2008. u predmetu državne potpore N 560/08 „Mjere potpore za kreditne institucije u Grčkoj” (SL C 125, 5.6.2009., str. 6.). Dodijeljen joj je broj SA.26678 (N 560/08). Taj je program kasnije produžen i izmijenjen kako je opisano u bilješci 4.

2

Mjere potpore za kreditne institucije u Grčkoj

(3)  Vidjeti Odluku Komisije od 22. prosinca 2011. o državnoj potpori SA.34064 (11/N) „Druga dokapitalizacija za spašavanje banke NBG u okviru grčkog programa dokapitalizacije” (SL C 99, 3.4.2012., str. 4.).

3

(4)  Grčka je 2. rujna 2009. obavijestila o nizu izmjena mjera potpore i produženju do 31. prosinca 2009. koji su odobreni 18. rujna 2009. (vidjeti Odluku Komisije od 18. rujna 2009. o državnoj potpori N 504/09 „Produženje i izmjena mjera potpore za kreditne institucije u Grčkoj” (SL C 264, 6.11.2009., str. 5.)). Komisija je 25. siječnja 2010. odobrila drugo produženje mjera potpore do 30. lipnja 2010. (vidjeti Odluku Komisije od 25. siječnja 2010. o državnoj potpori N 690/09 „Produženje mjera potpore za kreditne institucije u Grčkoj” (SL C 57, 9.3.2010., str. 6.)). Komisija je 30. lipnja 2010. odobrila niz izmjena mjera potpore i produženje do 31. prosinca 2010. (vidjeti Odluku Komisije od 30. lipnja 2010. o državnoj potpori N 260/10 „Produženje mjera potpore za kreditne institucije u Grčkoj” (SL C 238, 3.9.2010., str. 3.)). Komisija je 21. prosinca 2010. odobrila produženje mjera potpore do 30. lipnja 2011. (vidjeti Odluku Komisije od 21. prosinca 2010. o državnoj potpori SA 31998 (2010/N) „Četvrto proširenje mjera potpore za kreditne institucije u Grčkoj” (SL C 53, 19.2.2011., str. 2.)). Komisija je 4. travnja 2011. odobrila izmjenu (vidjeti Odluku Komisije od 4. travnja 2011. o državnoj potpori SA.32767 (2011/N) „Izmjena mjera potpore kreditnim institucijama u Grčkoj” (SL C 164, 2.6.2011., str. 8.)). Komisija je 27. lipnja 2011. odobrila produženje mjera potpore do 31. prosinca 2011. (vidjeti Odluku Komisije od 27. lipnja 2011. o državnoj potpori SA.33153 (11/N) „Peto proširenje mjera potpore za kreditne institucije u Grčkoj” (SL C 274, 17.9.2011., str. 6.)). Komisija je 6. veljače 2012. odobrila produženje mjera potpore do 30. lipnja 2012. (vidjeti Odluku Komisije od 6. veljače 2012. o državnoj potpori SA.34149 (11/N) „Šesto produženje mjera potpore za kreditne institucije u Grčkoj” (SL C 101, 4.4.2012., str. 2.)). Komisija je 6. srpnja 2012. odobrila produženje mjera potpore do 31. prosinca 2012. (vidjeti Odluku Komisije od 6. srpnja 2012. u predmetu državne potpore SA.35002 (12/N) – Grčka „Produženje programa potpore za kreditne institucije u Grčkoj” (SL C 77, 15.3.2013., str. 14.)). Komisija je 22. siječnja 2013. odobrila produženje programa osiguranja jamstva i programa zaduživanja izdavanjem obveznica do 30. lipnja 2013. (vidjeti Odluku Komisije od 22. siječnja 2013. u predmetu državne potpore SA.35999 (2012/N) – Grčka „Produženje programa osiguranja jamstva i programa zaduživanja izdavanjem obveznica za kreditne institucije u Grčkoj” (SL C 162, 7.6.2013., str. 6.)). Komisija je 25. srpnja 2013. odobrila produženje programa osiguranja jamstva i programa zaduživanja izdavanjem obveznica do 31. prosinca 2013. (vidjeti Odluku Komisije od 25. srpnja 2013. u predmetu državne potpore SA.36956 (2013/N) – Grčka „Produženje programa osiguranja jamstva i programa zaduživanja izdavanjem obveznica za kreditne institucije u Grčkoj” (SL C 141, 9.5.2014., str. 3.)). Komisija je 14. siječnja 2014. odobrila produženje programa osiguranja jamstva i programa zaduživanja izdavanjem obveznica do 30. lipnja 2014. (vidjeti Odluku Komisije od 14. siječnja 2014. u predmetu državne potpore SA. 37958 (2013/N) – Grčka „Produženje programa osiguranja jamstva i programa zaduživanja izdavanjem obveznica za kreditne institucije u Grčkoj” koja još nije objavljena).

4

Produženje i izmjena mjera potpore za kreditne institucije u Grčkoj

Produženje mjera potpore za kreditne institucije u Grčkoj

Produženje mjera potpore za kreditne institucije u Grčkoj

Četvrto proširenje mjera potpore za kreditne institucije u Grčkoj

Peto proširenje mjera potpore za kreditne institucije u Grčkoj

Šesto produženje mjera potpore za kreditne institucije u Grčkoj

Produženje programa osiguranja jamstva i programa zaduživanja izdavanjem obveznica za kreditne institucije u Grčkoj

(5)  „Manjak financijskih sredstava” izraz je kojim se označava razlika između vrijednosti imovine i vrijednosti obveza prenesenih na banku.

5

(6)  Zakon 4051/2012 o pravilima povezanima s mirovinama i drugim žurnim pravilima povezanima s primjenom Memoranduma o razumijevanju zakona 4046/2012.

6

(7)  Vidjeti Odluku Komisije od 27. srpnja 2012. u predmetu državne potpore SA 34824 (2012/C), „Dokapitalizacija banke National Bank of Greece koju je proveo Grčki fond za financijsku stabilnost” (SL C 359, 21.11.2012., str. 4.).

7

(8)  Priopćenje GFFS-a za tisak, 24. prosinca 2012., dostupno na poveznici http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf.

8

(9)  Privremeni financijski izvještaj Banke od 30. lipnja 2013., kolovoz 2013., str. 9., dostupan na poveznici: https://www.nbg.gr/english/the-group/investor-relations/financial-information/annual-interim-financial-statements/Documents/Annual%20and%20interim%20financial%20statements/Financial%20Report%20NBG%20GROUP-BANK%2030%2006%202013_EN%20FINAL.pdf.

9

(10)  Vidjeti bilješku 2.

10

(11)  Postupak kupovine i pripajanja je postupak likvidacije koji se sastoji od identificiranja visokokvalitetne imovine i obveza u pravnoj osobi koja prolazi kroz likvidaciju te njihove prodaje kako bi ih se prenijelo na održivo poduzeće.

11

(12)  GFFS, Godišnji financijski izvještaj za godinu koja je završila 31. prosinca 2013., lipanj 2014., str. 8.

12

(13)  Europska Komisija – Glavna uprava za gospodarske i financijske poslove. Drugi program gospodarske prilagodbe za Grčku – ožujak 2012., str. 17., dostupno na internetu na: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf.

13

(14)  Vidjeti odjeljak II. „Restrukturiranje grčkog državnog duga” Izvješća o dokapitalizaciji i restrukturiranju grčkog bankarskog sektora, Grčka središnja banka, prosinac 2012., dostupno na internetu na: http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf.

14

(15)  Priopćenje za tisak Ministarstva financija od 9. ožujka 2012., dostupno na internetu na: http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf.

15

(16)  Stopa osnovnog kapitala banke jedna je od stopa regulatornog kapitala koje prati supervizor u okviru Direktive o kapitalnim zahtjevima.

16

(17)  Vidjeti bilješku 13, str. 106.

17

(18)  Vidjeti bilješku 14.

18

(19)  Vidjeti bilješku 13, str. 104.

19

(20)  Vidjeti bilješku 14.

20

(21)  Europska središnja banka i nacionalne središnje banke zajedno čine Eurosustav, središnji bankovni sustav europodručja.

21

(22)  Priopćenje za tisak Ministarstva financija od 3. prosinca 2012., dostupno na: http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf. Zahvaljujući tom otkupu vlastitog duga po cijeni znatno nižoj od nominalne ostvareno je znatno smanjenje duga za Grčku.

22

(23)  Bez tog otkupa tržišna vrijednost tih obveznica mogla se povećati ovisno o razvoju tržišnih parametara kao što su kamatne stope i vjerojatnost nastanka statusa neispunjavanja obveza Grčke.

23

(24)  Prognoze gubitaka po kreditu uključuju očekivani gubitak od izdavanja novih kredita u Grčkoj u razdoblju od lipnja 2013. do prosinca 2016.

24

(25)  Utjecaj PGK-a za inozemni rizik izračunan je nakon inozemnog poreza i uzimajući u obzir obveze u pogledu stavljanja na raspolaganje koje su u to vrijeme dostavljene Glavnoj upravi za politiku tržišnog natjecanja.

25

(26)  Pričuve za gubitke po kreditima NBG-a od 30. lipnja 2013. za potrebe rezerviranja FBB-a i Probanke.

26

(27)  Pričuve za gubitke po kreditima Eurobanke od 30. lipnja 2013. za potrebe rezerviranja Nove grčke poštanske banke i banke Nea Proton koje su preuzete u kolovozu 2013.

27

(28)  http://www.nbg.gr/wps/wcm/connect/91c0c238-1219-4f87-b0d6-0a3e9c62f4c3/Summary+financial+data+30+09+2013_EN.pdf?MOD=AJPERES&CONVERT_TO=url&CACHEID=91c0c238-1219-4f87-b0d6-0a3e9c62f4c3.

28

(29)  Vidjeti tablicu 2.

29

(30)

30

Izvori:

Izvori:

2012. i 2013.: Financijski rezultati 2013. – konsolidirani financijski izvještaji, str. 42. – 43.

2011.: Financijski rezultati 2012. – konsolidirani financijski izvještaji, str. 44. – 45.

2010.: Financijski rezultati 2010. – konsolidirani financijski izvještaji, str. 42. – 43.

(31)  Ti iznosi vlasničkog kapitala uključuju:

31

| — | za 2010. 350 milijuna EUR povlaštenih dionica koje je Grčka dodijelila 2009. |
| --- | --- |

—

za 2010. 350 milijuna EUR povlaštenih dionica koje je Grčka dodijelila 2009.

| — | za 2011., 2012. i 2013. 1 350 milijuna EUR povlaštenih dionica koje su dodijeljene 2009. i 2011. |
| --- | --- |

—

za 2011., 2012. i 2013. 1 350 milijuna EUR povlaštenih dionica koje su dodijeljene 2009. i 2011.

Ti iznosi ne uključuju dokapitalizaciju za premošćivanje koju je Banka dobila 2012. u iznosu od 9 756 milijuna EUR.

(32)  Vidjeti tablicu 2.

32

(33)  Prema konsolidiranim financijskim izvještajima za 2012. godinu.

33

(34)  Postupak početka prikupljanja ponuda sastoji se od obraćanja potencijalnim ulagačima kako bi se zabilježile njihove kupovne narudžbe s ciljem dovršetka povećanja kapitala.

34

(35)  https://www.nbg.gr/english/the-group/press-office/press-releases/Documents/Launch_press_release.06.05.2014.pdf.

35

(36)  https://www.nbg.gr/english/the-group/press-office/press-releases/Documents/20140509%20Pricing%20Press%20Release_%ce%95%ce%9d.pdf.

36

(37)  https://www.nbg.gr/en/the-group/press-office/press-releases/update-regarding-the-egm-10-5-14.

37

(38)  http://www.hfsf.gr/files/press_release_20140509_en.pdf.

38

(39)  Povjerljive informacije

39

(40)  Odluka 1/4/23.3.2012. Odbora za mjere sanacije Grčke središnje banke.

40

(41)  Odluka 1/6/23.3.2012. Odbora za mjere sanacije Grčke središnje banke.

41

(42)  Odluka 1/5/23.3.2012. Odbora za mjere sanacije Grčke središnje banke.

42

(43)  Odluka 1/1/23.3.2012. Odbora za mjere sanacije Grčke središnje banke.

43

(44)  Odluka 1/3/23.3.2012. Odbora Grčke središnje banke za mjere sanacije.

44

(45)  Odluka 1/2/23.3.2012. Odbora Grčke središnje banke za mjere sanacije.

45

(46)  Odluka 1/7/23.3.2012. Odbora Grčke središnje banke za mjere sanacije.

46

(47)  Odluka 1/8/23.3.2012. Odbora Grčke središnje banke za mjere sanacije.

47

(48)  Banka FB primila je grčke državne vrijednosne papire u siječnju 2009., a dospijeće im je bilo u prosincu 2011.

48

(49)  Elektronička pošta Grčke središnje banke Komisiji, 11. svibnja 2013.

49

(50)  Odluka 10/2/10.5.2013. Odbora za mjere sanacije Grčke središnje banke.

50

(51)  Odluka 13/1/7.11.2013. Odbora za mjere sanacije Grčke središnje banke.

51

(52)  Izvješće o aktivnostima Grčkog fonda za financijsku stabilnost za razdoblje od srpnja do prosinca 2013., dostupno na internetu na: http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jul_2013_Dec_2013_en.pdf.

52

(53)  Ponuda Banke od 25. srpnja 2013. temeljila se na podacima od 31. ožujka 2013. koje je dostavila Grčka središnja Banka.

53

(54)  Podaci koje je Grčka središnja banka dostavila 2. travnja 2014.

54

(55)  Odluka 85/1/26.7.2013. Odbora za kredite i osiguranje Grčke središnje banke.

55

(56)  GFFS, Probank – Pregled dostavljenih ponuda, 25. srpnja 2013.

56

Probank – Pregled dostavljenih ponuda

(57)  Odluka 12/2/26.7.2013. Odbora za mjere sanacije Grčke središnje banke.

57

(58)  Razlika je uglavnom proistekla iz činjenice da je stvarni iznos prenesenih bruto kredita bio manji od inicijalne procjene za iznos od 197 milijuna EUR, činjenice da su rezerviranja za kredite tqakođer povećana za 141 milijun EUR, smanjenja procjene portfelja vlasničkog kapitala i obveznica te smanjenja procjene obveza i uglavnom depozita.

58

(59)  Izvješće o aktivnostima Grčkog fonda za financijsku stabilnost za razdoblje od srpnja do prosinca 2013., dostupno na internetu na: http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jul_2013_Dec_2013_en.pdf.

59

(60)  U skladu s izvješćem o korištenju mjere osiguranja jamstva i izdavanja zajmova u obveznicama koje je Grčka dostavila 13. prosinca 2013.

60

(61)  U skladu s dopisom Grčke središnje banke od 7. studenoga 2011., „Jamstva se primjenjuju na ukupni iznos likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama”.

61

(62)  Podatak dostavljen u obavijesti od 25. lipnja 2014.

62

(63)  Plan restrukturiranja dostavljen 25. lipnja 2014., Prilog I., str. 24.

63

(64)  Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 101. i 102. obveza je preuzeta u travnju 2012., a dokapitalizacija je stvarno provedena u svibnju 2012.

64

(65)  U sporazumu prije upisa navedeno je sljedeće: „Efektivni rizik koji treba platiti Banci uključuje obveznice EFFS-a i sve isplate kupona i kamata obračunanih na obveznice EFFS-a za razdoblje od izdavanja obveznica do konverzije predujma u temeljni kapital i druge konvertibilne financijske instrumente kako je ovime propisano”.

65

(66)  Vidjeti tablicu 3.

66

(67)  http://www.nbg.gr/wps/wcm/connect/71b1f08a-2c84-4cfe-a368-f985c93d2da9/20130523_Announcement_Cut+Off+Date+and+Subscription+Period_final+clean+...%283%29_EN.pdf?MOD=AJPERES.

67

(68)  http://www.nbg.gr/wps/portal/en/the-group/Press-Office/Press-Releases/content/Press-Releases/anakoinosi-21-6-2013.

68

(69)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf.

69

(70)  http://www.nbg.gr/wps/portal/en/the-group/Press-Office/Press-Releases/content/Press-Releases/reverse-split.

70

(71)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf.

71

(72)  http://www.nbg.gr/wps/wcm/connect/af79cd67-5fd6-4811-bd70-2b493cf5c205/Announcement+Commencement+of+Trading_EN.pdf?MOD=AJPERES.

72

(73)  Primjerice, cijena pri korištenju jamstva 26. prosinca 2013. iznosila je 4,3758 EUR, 26. lipnja 2014. bit će 4,4616 EUR, 26. prosinca 2014. bit će 4,5689 EUR, 26. lipnja 2015. bit će 4,6761 EUR itd.

73

(74)  Iznos od 60 milijuna EUR grčkih državnih vrijednosnih papira raspodijeljen je i dodijeljen Banci u rujnu 2013. nakon odluke 73/1/10/05.2013. Odbora za kredite i osiguranja Grčke središnje banke i odluke 10/1/10.5.2003. Odbora za mjere sanacije Grčke središnje banke.

74

(75)  Stoga naziv „manjak financijskih sredstava” može navesti na pogrešan zaključak s obzirom na to da opisuje mjeru potpore u obliku kapitala, a ne likvidnosnu potporu.

75

(76)  Izvješće GFFS-a o aktivnostima Grčkog fonda za financijsku stabilnost za razdoblje od srpnja do prosinca 2013., ožujak 2014., str. 4., dostupno na internetu na: http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jul_2013_Dec_2013_en.pdf.

76

(77)  Godišnje izvješće za 2010. https://www.nbg.gr/english/the-group/investor-relations/annual-report-offerring-circular/Documents/73301T05_CNB.pdf

77

(78)  Godišnje izvješće za 2012., https://www.nbg.gr/english/the-group/investor-relations/annual-report-offerring-circular/Documents/NBG%20Form%2020-F.PDF.

78

(79)  Godišnje izvješće za 2010. https://www.nbg.gr/english/the-group/investor-relations/annual-report-offerring-circular/Documents/73301T05_CNB.pdf

79

(80)  Godišnje izvješće ua 2012., https://www.nbg.gr/english/the-group/investor-relations/annual-report-offerring-circular/Documents/NBG%20Form%2020-F.PDF.

80

(81)  Plan restrukturiranja dostavljen 25. lipnja 2014., str. 30. (brojke se odnose na domaće poslovanje, uključujući primjerice društva kćeri koje posluju u sektoru osiguranja, nekretnina i turizma).

81

(82)  Vidjeti uvodne izjave (72). i (82).

82

(83)  Plan restrukturiranja dostavljen 25. lipnja 2014., str. 30.

83

(84)  Plan restrukturiranja dostavljen 25. lipnja 2014., Prilog I., str. 11.

84

(85)  Plan restrukturiranja dostavljen 25. lipnja 2014., Prilog I., str. 9.

85

(86)  Plan restrukturiranja dostavljen 25. lipnja 2014., Prilog I., str. 11.

86

(87)  Povrat na rizikom ponderiranu imovinu na koji visoka adekvatnost kapitala Banke nije nepovoljno utjecala dosegnut će [...] % na kraju razdoblja restrukturiranja.

87

(88)  Plan restrukturiranja dostavljen 25. lipnja 2014., str. 13.

88

(89)  Plan restrukturiranja dostavljen 25. lipnja 2014., str. 34.

89

(90)  Plan restrukturiranja dostavljen 25. lipnja 2014., str. 12.

90

(91)  Porast stope osnovnog kapitala procijenjen je na 35 baznih bodova 2013. u skladu s podacima koje su grčka nadležna tijela dostavila 21. studenoga 2013.

91

(92)  Financijski izvještaj iz 2010., str. 44.

92

(93)  Plan restrukturiranja dostavljen 25. lipnja 2014., str. 12.

93

(94)  http://www.barchart.com/plmodules/?module=secFilings&filingid=8338505&type=HTML&popup=1&override=1&symbol=NBG.

94

(95)  Plan restrukturiranja dostavljen 25. lipnja 2014., str. 11.

95

(96)  Vidjeti preuzete obveze u Prilogu, poglavlju II.

96

(97)  Swapovi kamatnih stopa dogovoreni s Helenskom Republikom u okviru sporazuma ISDA, uključujući one sekuritizirane kroz Titlos PLC, bit će isključeni iz neto kredita radi izračuna neto omjera kredita i depozita.

97

(98)  Vidjeti preuzete obveze u Prilogu, poglavlju II.

98

(99)  Vidjeti preuzete obveze u Prilogu, poglavlju II.

99

(100)  Vidjeti preuzete obveze u Prilogu, poglavlju II.

100

(101)  Vidjeti preuzete obveze u Prilogu, poglavlju III., odjeljku A.

101

(102)  Vidjeti preuzete obveze u Prilogu, poglavlju III., odjeljku A.

102

(103)  Vidjeti preuzete obveze u Prilogu, poglavlju III., odjeljku A.

103

(104)  Vidjeti preuzete obveze u Prilogu, poglavlju III., odjeljku C.

104

(105)  Dopis Grčke poslan Komisiji 25. lipnja 2014.: „Naposljetku, u pogledu varanata koje je izdao GFFS, trebalo bi naglasiti da će Helenska Republika zatražiti odobrenje Europske Komisije prije bilo kakvog otkupa varanata od strane banke NBG ili bilo kojeg državnog subjekta (uključujući GFFS), tako da se Europska Komisija može uvjeriti da je predviđeni otkup varanata u skladu sa zahtjevima o državnoj naknadi u okviru pravila o državnoj potpori.”

105

Naposljetku, u pogledu varanata koje je izdao GFFS, trebalo bi naglasiti da će Helenska Republika zatražiti odobrenje Europske Komisije prije bilo kakvog otkupa varanata od strane banke NBG ili bilo kojeg državnog subjekta (uključujući GFFS), tako da se Europska Komisija može uvjeriti da je predviđeni otkup varanata u skladu sa zahtjevima o državnoj naknadi u okviru pravila o državnoj potpori

(106)  Komunikacija Komisije – Primjena pravila o državnim potporama na mjere u pogledu financijskih institucija u kontekstu trenutačne financijske krize (SL C 270, 25.10.2008., str. 8.).

106

(107)  Uvodna izjava 59. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke NBG.

107

(108)  Uvodna izjava 63. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke NBG.

108

(109)  Vidjeti uvodnu izjavu 146. Odluke Komisije od 12. studenoga 2008. u predmetu državne potpore SA 510/08 – Italija „Vendita dei beni della compagnia aerea ALITALIA” (SL C 46, 25.2.2009., str. 6.).

109

(110)  Vidjeti točku 49. Komunikavije o bankarstvu iz 2008. i točku 20. Komunikacije o restrukturiranju.

110

(111)  Vidjeti Odluku Komisije od 25. siječnja 2010. u predmetu državne potpore NN 19/2009 – Potpora za restrukturiranje za Dunfermline Building Society, uvodnu izjavu 47. (SL C 101, 20.4.2010., str. 7.),. Odluka Komisije od 25. listopada 2010. u predmetu državne potpore N 560/2009 – Potpora za likvidaciju banke Fionia, uvodnu izjavu 55. (SL C 55, 26.3.2011., str. 3.). Odluka Komisije od 8. studenog 2010. u predmetu državne potpore N 392/2010 – Restrukturiranje banke CajaSur, uvodnu izjavu 52. (SL C 357, 30.12.2010., str. 12.).

111

(112)  Vidjeti bilješke 2. i 4.

112

(113)  Vidjeti članak 9. stavak 15. Zakona 4051/2012 i članak 13.A stavak 4. Zakona 3746/2009.

113

(114)  Dopis Grčke središnje banke Europskoj komisiji od 14. svibnja 2013.

114

(115)  Za razliku od onog što je učinjeno u postupku sanacije tri zadružne banke, banka Emporiki nije kontaktirana jer ju je u međuvremenu preuzela banka Alpha.

115

(116)  Vidjeti i uvodnu izjavu 82. Odluke Komisije od 28. studenog 2012. u državnoj potpori SA 34053 (12/N) – Dokapitalizacija koju je provela Španjolska i restrukturiranje banke Banco de Valencia S.A.(SL C 75, 14.3.2013., str. 3.).

116

(117)  Vidjeti bilješku 103.

117

(118)  Komunikacija Komisije o primjeni pravila o državnim potporama za poticajne mjera u korist financijskih institucija u kontekstu financijske krize počevši od 1. siječnja 2012. („Komunikacija o produženju iz 2011.”) (SL C 356, 6.12.2011., str. 7.).

118

(119)  Komunikacija Komisije o primjeni pravila o državnim potporama za poticajne mjera u korist banaka u kontekstu financijske krize počevši od 1. kolovoza 2013. („Komunikacija o bankarstvu”) (SL C 216, 30.7.2013., str. 1.).

119

(120)  U pogledu mjere FB4, GFFS drži potraživanje u iznosu od 457 milijuna EUR u odnosu na subjekt u likvidaciji. U financijskim izvještajima GFFS-a umanjenja vrijednosti uknjižena na to potraživanje 31. prosinca 2013. iznosila su 377 milijuna EUR.

120

(121)  Plan restrukturiranja dostavljen 25. lipnja 2014., str. 17.

121

(122)  Vidjeti članak 9. stavak 15. Zakona 4051/2012 i članak 13.A stavak 4. Zakona 3746/2009.

122

(123)  Vidjeti bilješku 109.

123

(124)  Vidjeti bilješku 103.

124

(125)  U svojoj procjeni održivosti koja je provedena 2012. Grčka središnja banka utvrdila je da su prikladni kandidati za dokapitalizaciju od strane GFFS-a četiri najveće banke u Grčkoj, dok se za ostale banke, one „sporedne” smatralo da nisu prihvatljivi kandidati za dokapitalizaciju od strane GFFS-a.

125

(126)  Odluka 12/1/26.7.2013. Odbora za mjere likvidacije Grčke središnje banke.

126

(127)  Plan restrukturiranja dostavljen 25. lipnja 2014., str. 15.

127

(128)  Vidjeti bilješke 1. i 3.

128

(129)  Vidjeti Odluku o pokretanju postupka u pogledu banke NBG, uvodna izjava 38.

129

(130)  GFFS, Godišnji financijski izvještaj za godinu koja je završila 31. prosinca 2013., lipanj 2014., str. 6.

130

(131)  Vidjeti bilješku 56.

131

(132)  Napominje se i da je Grčka dodijelila potporu banci u okviru Programa potpore grčkim bankama koji je odobrila Komisija na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) Ugovora, kao i posredstvom GFFS-a čije je stvaranje isto tako odobreno odlukom Komisije.

132

(133)  Vidjeti bilješke 2 i 3.

133

(134)  Vidjeti uvodnu izjavu 41. Odluke Komisije u predmetu NN 51/2008 Sustav jamstva za banke u Danskoj (SL C 273, 28.10.2008., str. 2.).

134

(135)  Vidjeti financijske izvještaje iz 2013., str. 42.

135

(136)  Vidjeti uvodnu izjavu (104): obračunane kamate računaju se kao dodatni doprinos GFFS-a i stoga se povećava iznos plaćanja koje je GFFS primio nakon dokapitalizacije iz proljeća 2013.

136

(137)  Vidjeti i odjeljak 7.6.1.

137

(138)  Teoretska cijena bez prava upisa („TERP”) jest općeprihvaćena tržišna metodologija za kvantificiranje učinka razvodnjavanja povećanja temeljnog kapitala.

138

(139)  Odluka 542/VII/19.6.2012. Helenskog tijela za tržišno natjecanje objavljena u Službenom listu grčke Vlade(FEK B' 238/8.2.2013.), dostupna na: http://www.epant.gr/img/x2/apofaseis/apofaseis696_1_1362562606.pdf.

139

(140)  Preuzimanje prenesene imovine i obveza banke Lamia i banke Lesvos-Limnos nije prijavljeno Helenskom tijelu za tržišno natjecanje jer promet prenesenog dijela svake zadružne banke nije premašivao prag od 15 milijuna EUR koji je utvrđen u članku 6. stavku 1. zakona 3959/2011u kombinaciji s člankom 10. stavkom 3. točkom (a) tog istog zakona.

140

(141)  Vidjeti i odjeljak 7.5.1.

141

(142)  Odluka 568/VII/15.7.2013. Helenskog tijela za tržišno natjecanje objavljena u Službenom listu grčke Vlade (FEK B' 2460/1.10.2013.), dostupna na: http://www.epant.gr/img/x2/apofaseis/apofaseis696_1_1362562606.pdf. http://www.epant.gr/img/x2/apofaseis/apofaseis707_1_1381133065.pdf

142

(143)  Vidjeti prezentaciju Banke „NBG – Probank, stvaranje vrijednosti” od 24. travnja 2013., str. 8.

143

(144)  Vidjeti točku 28. Komunikacije o restrukturiranju i uvodnu izjavu 320. Odluke Komisije od 5. travnja 2011. o mjerama br. C 11/09 (ex NN 53b/08, NN 2/10 i N 19/10) koje je Nizozemska provela u korist grupe ABN Amro NV (osnovane nakon spajanja Fortis Bank Nederland i ABN Amro N) (SL L 333, 15.12.2011., str. 1.)

144

(145)  Komisija primjećuje i da dio potreba Banke za likvidnosti potječe iz atipičnog oblika sudjelovanja GFFS-a u prvoj i drugoj dokapitalizaciji za premošćivanje kao i u dokapitalizacijei iz proljeća 2013. Točnije, kao naknadu za svoje sudjelovanje GFFS je Banci prenio obveznice umjesto gotovine. Banka drži veliki iznos srednjoročnih i dugoročnih obveznica EFSF-a, čime se povećava njezina potreba za financiranjem u odnosu na situaciju u kojoj bi dokapitalizacija bila plaćena gotovinom. Taj dio potreba za likvidnosti nije nastao zbog neodgovarajućeg poslovnog modela ili neodgovarajuće strukture bilance. Nestat će automatski po dospijeću obveznica EFSF-a.

145

(146)  Financijske projekcije iskazane u planu restrukturiranja razlikuju se od ishoda testiranja otpornosti na stres iz 2013. koje je provela Grčka središnja banka jer se potonje nije temeljilo na jednakom nizu pretpostavki i u njemu se nisu uzele u obzir dodatne prilagodbe koje je provela Grčka središnja banka.

146

(147)  Vidjeti uvodnu izjavu (147).

147

(148)  Kada se izuzme potpora otplaćena u roku od šest mjeseci, iznos potpore smanjuje se na 15,6 % rizikom ponderirane imovine Banke.

148

(149)  Godišnji izvještaj banke NBG za godinu koja je završila 2013.

149

(150)  Vidjeti sedmu preuzetu obvezu u poglavlju II. Popisa preuzetih obveza iz Priloga.

150

(151)  Vidjeti četvrtu preuzetu obvezu u poglavlju II. Popisa preuzetih obveza iz Priloga.

151

(152)  Vidjeti jedanaestu preuzetu obvezu u poglavlju III. Popisa preuzetih obveza iz Priloga.

152

---

PRILOG

Image

HELENSKA REPUBLIKA

MINISTARSTVO FINANCIJA

URED GLAVNE TAJNICE

Atena, lipanj 2014.

Banka National Bank of Greece – Obveze Helenske Republike

Helenska Republika osigurava da Banka provodi plan restrukturiranja koji je podnesen 24. lipnja 2014. Plan restrukturiranja temelji se na makroekonomskim pretpostavkama koje je navela Europska komisija („Komisija”) u Dodatku I. te regulatornim pretpostavkama.

Helenska Republika ovime preuzima sljedeće obveze („preuzete obveze”) koje čine sastavni dio plana restrukturiranja. Preuzete obveze uključuju obveze preuzete u pogledu provedbe plana restrukturiranja („preuzete obveze u pogledu restrukturiranja”) i preuzete obveze u pogledu korporativnog upravljanja i komercijalnog poslovanja.

Preuzete obveze proizvode pravni učinak od datuma donošenja Komisijine odluke o odobravanju plana restrukturiranja („Odluka”).

Razdoblje restrukturiranja završava 31. prosinca 2018. Preuzete obveze primjenjuju se tijekom cijelog razdoblja restrukturiranja, osim ako je u pojedinačnoj preuzetoj obvezi navedeno drukčije.

Ovaj tekst tumači se u skladu s Odlukom u općem okviru prava Unije te uz upućivanje na Uredbu Vijeća (EZ) br. 659/99 (1).

POGLAVLJE I.   DEFINICIJE

Za potrebe preuzetih obveza sljedeći pojmovi znače:

(1)   
  Banka
  : Banka National Bank of Greece S.A. i sva njezina društva kćeri. Pojam, stoga, uključuje cijelu grupu National Bank of Greece Group sa svim društvima kćerima u Grčkoj i inozemstvu, u bankarskom i nebankarskom sektoru.

(2)   
  Ponuda za povećanje kapitala u bankarskom sektoru
  : ponuda koja dovodi do povećanja stope regulatornog kapitala Banke, uzimajući u obzir sve relevantne elemente, a posebno dobit/gubitak knjižen na osnovi transakcije i smanjenje rizikom ponderirane imovine koje proizlazi iz prodaje (ako je potrebno, ispravljeno za povećanje rizikom ponderirane imovine koje proizlazi iz preostalih financijskih poveznica).

(3)   
  Ponuda za povećanje kapitala u [...]
  : ponuda koja dovodi do povećanja stope regulatornog kapitala Banke. Za svaku ponudu iznad knjigovodstvene vrijednosti od [...] u knjigama Banke automatski se pretpostavlja da se njome povećava kapital.

(4)   
  Zatvaranje
  : datum prijenosa prava vlasništva nad poduzećem za prodaju kupcu.

(5)   
  Poduzeća za prodaju
  : sva poduzeća i imovina koju se Banka obvezuje prodati.

(6)   
  Datum stupanja na snagu
  : datum donošenja Odluke.

(7)   
  Istek razdoblja restrukturiranja
  :

(8)   
  Inozemna imovina ili imovina izvan Grčke
  : imovina povezana s klijentima izvan Grčke, neovisno o zemlji u kojoj je imovina knjižena. Na primjer, imovina knjižena u Luksemburgu koja je povezana s aktivnostima klijenata u Grčkoj nije uključena u područje primjene ove definicije. Obrnuto, imovina knjižena u Luksemburgu ili Grčkoj koja je povezana s aktivnostima klijenata u drugim zemljama jugoistočne Europe smatra se inozemnom imovinom i uključena je u područje primjene ove definicije.

(9)   
  Inozemna poduzeća
  : inozemna društva kćeri i podružnice Banke koji posluju u bankarskom i nebankarskom sektoru.

(10)   
  Inozemna društva kćeri
  : sva društva kćeri Banke izvan Grčke koja posluju u bankarskom i nebankarskom sektoru.

(11)   
  Bankarsko poslovanje u Grčkoj
  : bankarsko poslovanje u Grčkoj, neovisno o tome gdje je imovina knjižena.

(12)   
  Nebankarsko poslovanje u Grčkoj
  : nebankarsko poslovanje u Grčkoj, neovisno o tome gdje je imovina knjižena.

(13)   
  Grčka društva kćeri
  : sva društva kćeri Banke u Grčkoj koja posluju u bankarskom i nebankarskom sektoru.

(14)   
  Povjerenik za praćenje
  : jedna ili više fizičkih ili pravnih osoba, neovisnih od Banke, koje je odobrila Komisija i imenovala Banka; povjerenik za praćenje dužan je pratiti usklađenost Banke s preuzetim obvezama.

(15)   
  Kupac
  : jedna pravna osoba ili više njih koja će u cijelosti ili djelomično steći poduzeće za prodaju.

(16)   
  Prodaja
  : prodaja 100 % udjela koje drži Banka, osim ako je u pojedinačnoj preuzetoj obvezi navedeno drukčije.

Za potrebe preuzetih obveza jednina tih pojmova uključuje množinu (i obrnuto), osim ako je u preuzetim obvezama navedeno drukčije.

POGLAVLJE II.   PREUZETE OBVEZE U POGLEDU RESTRUKTURIRANJA

| (1) | Broj podružnica u Grčkoj: Broj podružnica u Grčkoj 31. prosinca 2017. iznosi najviše [...]. |
| --- | --- |

(1)

Broj podružnica u Grčkoj: Broj podružnica u Grčkoj 31. prosinca 2017. iznosi najviše [...].

| (2) | Broj zaposlenika u Grčkoj: Broj u ekvivalentu punog radnog vremena („FTE”) u Grčkoj (bankarske i nebankarske djelatnosti u Grčkoj) 31. prosinca 2017. iznosi najviše [...]. |
| --- | --- |

(2)

Broj zaposlenika u Grčkoj: Broj u ekvivalentu punog radnog vremena („FTE”) u Grčkoj (bankarske i nebankarske djelatnosti u Grčkoj) 31. prosinca 2017. iznosi najviše [...].

| (3) | Ukupni troškovi u Grčkoj: Ukupni troškovi u Grčkoj (bankarske i nebankarske djelatnosti u Grčkoj) 31. prosinca 2017. iznose najviše [...] milijuna EUR. (2) |
| --- | --- |

(3)

Ukupni troškovi u Grčkoj: Ukupni troškovi u Grčkoj (bankarske i nebankarske djelatnosti u Grčkoj) 31. prosinca 2017. iznose najviše [...] milijuna EUR. (2)

| (4) | Troškovi depozita u Grčkoj: Kako bi ponovno uspostavila dobit prije rezerviranja na grčkom tržištu, Banka se obvezuje sniziti trošak financiranja smanjenjem troškova depozita prikupljenih u Grčkoj (uključujući štednju, depozite po viđenju i oročene depozite te ostale slične proizvode koji se nude klijentima i čije troškove snosi Banka) [...]. |
| --- | --- |

(4)

Troškovi depozita u Grčkoj: Kako bi ponovno uspostavila dobit prije rezerviranja na grčkom tržištu, Banka se obvezuje sniziti trošak financiranja smanjenjem troškova depozita prikupljenih u Grčkoj (uključujući štednju, depozite po viđenju i oročene depozite te ostale slične proizvode koji se nude klijentima i čije troškove snosi Banka) [...].

| (5) | Omjer neto kredita i depozita u Grčkoj: Za bankarsko poslovanje u Grčkoj omjer neto kredita i depozita 31. prosinca 2017. iznose najviše 115 %. [...] |
| --- | --- |

(5)

Omjer neto kredita i depozita u Grčkoj: Za bankarsko poslovanje u Grčkoj omjer neto kredita i depozita 31. prosinca 2017. iznose najviše 115 %. [...]

| (6) | Potpora operacijama u Turskoj Do 30. lipnja 2018. Banka neće osiguravati dodatni [...].
  Banka neće neizravno podupirati banku Finansbank bilo kakvim prijenosom kredita ili druge imovine na neki drugi subjekt Banke. |
| --- | --- |

(6)

Potpora operacijama u Turskoj Do 30. lipnja 2018. Banka neće osiguravati dodatni [...].

Banka neće neizravno podupirati banku Finansbank bilo kakvim prijenosom kredita ili druge imovine na neki drugi subjekt Banke.

| (7) | Stavljanje na raspolaganje [...] [...] inozemnih poduzeća i [...] banke Finansbank do 30. lipnja 2018.: Banka će do 30. lipnja 2018. prodati (potpis) svoja inozemna društva kćeri u [...] i svoje podružnice koje posluju u [...] kako bi smanjila svoje međunarodne djelatnosti.






  (7.1) | [...] |
| --- | --- | --- |

(7)

Stavljanje na raspolaganje [...] [...] inozemnih poduzeća i [...] banke Finansbank do 30. lipnja 2018.: Banka će do 30. lipnja 2018. prodati (potpis) svoja inozemna društva kćeri u [...] i svoje podružnice koje posluju u [...] kako bi smanjila svoje međunarodne djelatnosti.

(7.1)

[...]

| (7.2) | [...] |
| --- | --- |

(7.2)

[...]

| (7.3) | [...] |
| --- | --- |

(7.3)

[...]

| (8) | Prodaja [...]: [...] |
| --- | --- |

(8)

Prodaja [...]: [...]

| (9) | Prodaja vrijednosnih papira: Portfelj uvrštenih vrijednosnih papira, definiran kako slijedi, prodaje [...] dok portfelj neuvrštenih vrijednosnih papira prodaje [...]: ti portfelji uključuju sva vlasnička ulaganja veća od [...] milijuna EUR, kao i sva ulaganja u podređene i hibridne obveznice, osim [...]. |
| --- | --- |

(9)

Prodaja vrijednosnih papira: Portfelj uvrštenih vrijednosnih papira, definiran kako slijedi, prodaje [...] dok portfelj neuvrštenih vrijednosnih papira prodaje [...]: ti portfelji uključuju sva vlasnička ulaganja veća od [...] milijuna EUR, kao i sva ulaganja u podređene i hibridne obveznice, osim [...].

| (10) | Stavljanje na raspolaganje društva kćeri za poslovanje s privatnim vlasničkim kapitalom: Banka će do [...] prodati fondove privatnog vlasničkog kapitala NBG-a. [...] |
| --- | --- |

(10)

Stavljanje na raspolaganje društva kćeri za poslovanje s privatnim vlasničkim kapitalom: Banka će do [...] prodati fondove privatnog vlasničkog kapitala NBG-a. [...]

| (11) | Za svaku prodaju pod ovim uvjetima Helenska Republika obvezuje se na sljedeće:






  a. | kupac ne smije biti ovisan o Banci i povezan s njom; |
| --- | --- | --- |

(11)

Za svaku prodaju pod ovim uvjetima Helenska Republika obvezuje se na sljedeće:

a.

kupac ne smije biti ovisan o Banci i povezan s njom;

| b. | za potrebe preuzimanja poduzeća za prodaju Banka ne smije kupca izravno ili neizravno financirati; (3) |
| --- | --- |

b.

za potrebe preuzimanja poduzeća za prodaju Banka ne smije kupca izravno ili neizravno financirati; (3)

| c. | u razdoblju od pet godina nakon zatvaranja prodaje Banka ne smije steći izravan ili neizravan utjecaj na cijelo poduzeće za prodaju ili njegov dio bez prethodnog odobrenja Komisije. |
| --- | --- |

c.

u razdoblju od pet godina nakon zatvaranja prodaje Banka ne smije steći izravan ili neizravan utjecaj na cijelo poduzeće za prodaju ili njegov dio bez prethodnog odobrenja Komisije.

| (12) | Politika ulaganja: do 30. lipnja 2017. Banka ne smije kupiti špekulativne vrijednosne papire.
  Ta preuzeta obveza ne odnosi se na sljedeće vrijednosne papire (izuzeti vrijednosni papiri):






  i. | [...] |
| --- | --- | --- |

(12)

Politika ulaganja: do 30. lipnja 2017. Banka ne smije kupiti špekulativne vrijednosne papire.

Ta preuzeta obveza ne odnosi se na sljedeće vrijednosne papire (izuzeti vrijednosni papiri):

i.

[...]

| ii. | [...] |
| --- | --- |

ii.

[...]

| iii. | [...] |
| --- | --- |

iii.

[...]

| iv. | [...] |
| --- | --- |

iv.

[...]

| v. | [...] |
| --- | --- |

v.

[...]

| (13) | Gornja granica na plaću: Do [...] Banka neće nijednom zaposleniku ili direktoru platiti ukupnu godišnju naknadu (plaću, mirovinski doprinos, bonus) višu od [...]. U slučaju dokapitalizacije koju provodi GFFS, gornja granica na naknadu ponovno će se procijeniti u skladu s Komunikacijom EU-a o bankarstvu od 1. kolovoza 2013. [...] |
| --- | --- |

(13)

Gornja granica na plaću: Do [...] Banka neće nijednom zaposleniku ili direktoru platiti ukupnu godišnju naknadu (plaću, mirovinski doprinos, bonus) višu od [...]. U slučaju dokapitalizacije koju provodi GFFS, gornja granica na naknadu ponovno će se procijeniti u skladu s Komunikacijom EU-a o bankarstvu od 1. kolovoza 2013. [...]

POGLAVLJE III.   PREUZETE OBVEZE U POGLEDU KORPORATIVNOG UPRAVLJANJA I KOMERCIJALNOG POSLOVANJA – PRODUŽENJE I IZMJENE

| (1) | Banka do 30. lipnja 2018. nastavlja provoditi preuzete obveze u pogledu korporativnog upravljanja i komercijalnog poslovanja koje je Helenska Republika dostavila 20. studenoga 2012. s naknadnim izmjenama koje su navedene u 0. obveza. [...] |
| --- | --- |

(1)

Banka do 30. lipnja 2018. nastavlja provoditi preuzete obveze u pogledu korporativnog upravljanja i komercijalnog poslovanja koje je Helenska Republika dostavila 20. studenoga 2012. s naknadnim izmjenama koje su navedene u 0. obveza. [...]

| (2) | Ako se pojedinačna preuzeta obveza ne primjenjuje na razini Banke, Banka ne smije iskoristiti društva kćeri ili aktivnosti koje nisu obuhvaćene tom pojedinačnom preuzetom obvezom kako bi zaobišla tu preuzetu obvezu. |
| --- | --- |

(2)

Ako se pojedinačna preuzeta obveza ne primjenjuje na razini Banke, Banka ne smije iskoristiti društva kćeri ili aktivnosti koje nisu obuhvaćene tom pojedinačnom preuzetom obvezom kako bi zaobišla tu preuzetu obvezu.

Odjeljak A.   Uspostavljanje učinkovite i primjerene unutarnje organizacije

| (3) | Banka je, osim njezinih inozemnih društava kćeri, obvezna u svakom trenutku poštovati sve odredbe Zakona 3016/2003 o korporativnom upravljanju i Zakona 2190/1920 o dioničkim društvima, a posebno odredbe povezane s funkcijama korporativnih tijela, kao što su skupština dioničara i upravni odbor, kako bi osigurala jasnu podjelu odgovornosti i transparentnost. Ovlasti skupštine dioničara ograničene su na zadatke glavne skupštine u skladu s pravom trgovačkih društava, a posebno u pogledu prava na informacije. Šire ovlasti, kojima bi se omogućio neprimjereni utjecaj na upravu, ukidaju se. Izvršni direktori Banke moraju jasno biti odgovorni za svakodnevno operativno upravljanje. |
| --- | --- |

(3)

Banka je, osim njezinih inozemnih društava kćeri, obvezna u svakom trenutku poštovati sve odredbe Zakona 3016/2003 o korporativnom upravljanju i Zakona 2190/1920 o dioničkim društvima, a posebno odredbe povezane s funkcijama korporativnih tijela, kao što su skupština dioničara i upravni odbor, kako bi osigurala jasnu podjelu odgovornosti i transparentnost. Ovlasti skupštine dioničara ograničene su na zadatke glavne skupštine u skladu s pravom trgovačkih društava, a posebno u pogledu prava na informacije. Šire ovlasti, kojima bi se omogućio neprimjereni utjecaj na upravu, ukidaju se. Izvršni direktori Banke moraju jasno biti odgovorni za svakodnevno operativno upravljanje.

| (4) | Banka, osim njezinih inozemnih društava kćeri, u svakom trenutku mora postupati u skladu s Okvirom odnosa s Grčkim fondom za financijsku stabilnost („GFFS”). |
| --- | --- |

(4)

Banka, osim njezinih inozemnih društava kćeri, u svakom trenutku mora postupati u skladu s Okvirom odnosa s Grčkim fondom za financijsku stabilnost („GFFS”).

| (5) | Banka je obvezna poštovati važeće odredbe Akta guvernera 2577/9.3.2006. kako bi na razini pojedinačnog društva ili grupe zadržala učinkovitu organizacijsku strukturu i primjeren sustav unutarnje kontrole, uključujući tri ključna stupa: službe unutarnje revizije, upravljanja rizicima i usklađenosti s propisima te najbolje međunarodne prakse korporativnog upravljanja. |
| --- | --- |

(5)

Banka je obvezna poštovati važeće odredbe Akta guvernera 2577/9.3.2006. kako bi na razini pojedinačnog društva ili grupe zadržala učinkovitu organizacijsku strukturu i primjeren sustav unutarnje kontrole, uključujući tri ključna stupa: službe unutarnje revizije, upravljanja rizicima i usklađenosti s propisima te najbolje međunarodne prakse korporativnog upravljanja.

| (6) | Banka mora imati učinkovitu organizacijsku strukturu kako bi se osiguralo da su odjeli unutarnje revizije i upravljanja rizicima u potpunosti neovisni od poslovnih mreža i da su izravno odgovorni Upravnom odboru. Odbor za reviziju i Odbor za upravljanje rizicima, koji su osnovani u okviru Upravnog odbora, procjenjuju sva pitanja koja su postavili odgovarajući odjeli. Primjerenim aktima o osnivanju službe za unutarnju reviziju i akt o osnivanju službe za upravljanje rizicima određuju se uloge, odgovornosti i resursi tih odjela. Navedene povelje moraju biti u skladu s međunarodnim standardima te se njima mora osigurati potpuna neovisnost tih odjela. Kreditnom politikom osiguravaju se smjernice i upute u pogledu odobravanja kredita, uključujući određivanje cijena kredita i restrukturiranje kredita. |
| --- | --- |

(6)

Banka mora imati učinkovitu organizacijsku strukturu kako bi se osiguralo da su odjeli unutarnje revizije i upravljanja rizicima u potpunosti neovisni od poslovnih mreža i da su izravno odgovorni Upravnom odboru. Odbor za reviziju i Odbor za upravljanje rizicima, koji su osnovani u okviru Upravnog odbora, procjenjuju sva pitanja koja su postavili odgovarajući odjeli. Primjerenim aktima o osnivanju službe za unutarnju reviziju i akt o osnivanju službe za upravljanje rizicima određuju se uloge, odgovornosti i resursi tih odjela. Navedene povelje moraju biti u skladu s međunarodnim standardima te se njima mora osigurati potpuna neovisnost tih odjela. Kreditnom politikom osiguravaju se smjernice i upute u pogledu odobravanja kredita, uključujući određivanje cijena kredita i restrukturiranje kredita.

| (7) | Banka nadležnim tijelima objavljuje popis dioničara koji posjeduju najmanje 1 % redovnih dionica. |
| --- | --- |

(7)

Banka nadležnim tijelima objavljuje popis dioničara koji posjeduju najmanje 1 % redovnih dionica.

Odjeljak B.   Poslovne prakse i praćenje rizika

Opća načela

| (8) | Kreditnom politikom određuje se da se prema svim klijentima postupa pošteno u okviru nediskriminirajućih postupaka, osim onih koji su povezani s kreditnim rizikom i sposobnošću plaćanja. Kreditnom politikom definirani su pragovi iznad kojih odobravanje kredita moraju odobriti više razine uprave. Slični pragovi definiraju se u pogledu restrukturiranja kredita te rješavanja potraživanja i parnica. U okviru kreditne politike u odabranim se središtima proces donošenja odluke centralizira na nacionalnoj razini te se njome pružaju jasne zaštitne mjere kako bi se osigurala dosljedna provedba njezinih uputa u cijelom bankarskom poslovanju u Grčkoj. |
| --- | --- |

(8)

Kreditnom politikom određuje se da se prema svim klijentima postupa pošteno u okviru nediskriminirajućih postupaka, osim onih koji su povezani s kreditnim rizikom i sposobnošću plaćanja. Kreditnom politikom definirani su pragovi iznad kojih odobravanje kredita moraju odobriti više razine uprave. Slični pragovi definiraju se u pogledu restrukturiranja kredita te rješavanja potraživanja i parnica. U okviru kreditne politike u odabranim se središtima proces donošenja odluke centralizira na nacionalnoj razini te se njome pružaju jasne zaštitne mjere kako bi se osigurala dosljedna provedba njezinih uputa u cijelom bankarskom poslovanju u Grčkoj.

| (9) | Za cjelokupno bankarsko poslovanje u Grčkoj Banka je obvezna u potpunosti uključiti pravila kreditne politike u svoje tokove izdavanja i refinanciranja kredita te sustave isplate. |
| --- | --- |

(9)

Za cjelokupno bankarsko poslovanje u Grčkoj Banka je obvezna u potpunosti uključiti pravila kreditne politike u svoje tokove izdavanja i refinanciranja kredita te sustave isplate.

Posebne odredbe

| (10) | Posebne odredbe navedene u poglavlju III. stavcima 8. do 18. preuzetih obveza primjenjuju se na bankarsko poslovanje u Grčkoj, osim ako nije izričito navedeno drukčije. |
| --- | --- |

(10)

Posebne odredbe navedene u poglavlju III. stavcima 8. do 18. preuzetih obveza primjenjuju se na bankarsko poslovanje u Grčkoj, osim ako nije izričito navedeno drukčije.

| (11) | U okviru kreditne politike zahtijeva se da određivanje cijene kredita i hipoteka bude u skladu sa strogim smjernicama. Te smjernice uključuju obvezu strogog poštovanja standardnih tablica raspona kamatnih stopa u okviru kreditne politike koje ovise o dospijeću kredita, procjeni kreditnog rizika klijenta, očekivanom povratu kolaterala danog u zajam (uključujući vremenski okvir moguće likvidacije), ukupnom odnosu s Bankom (npr. razini i stabilnosti depozita, strukturi naknada i drugim aktivnostima prodaje drugih proizvoda klijentu) te troškovima financiranja Banke. Stvaraju se posebne kategorije imovine dane u zajam (npr. komercijalni zajam, hipoteka, osigurana/neosigurana itd.), a njihov okvir cijena navodi se u odgovarajućoj tablici kreditne politike koju Odbor za izdavanje kredita redovito ažurira. Svaku iznimku mora valjano odobriti Odbor za izdavanje kredita ili se ona odobrava na nižoj razini ovlasti ako je to dopušteno na temelju kreditne politike. U posebno prilagođenim transakcijama kao što su sindicirani krediti i financiranje projekta poštuju se jednaka načela, pri čemu se uzima u obzir činjenica da one ne odgovaraju standardiziranim tablicama kreditne politike. Povrede navedene politike određivanja cijena prijavljuju se povjereniku za praćenje. |
| --- | --- |

(11)

U okviru kreditne politike zahtijeva se da određivanje cijene kredita i hipoteka bude u skladu sa strogim smjernicama. Te smjernice uključuju obvezu strogog poštovanja standardnih tablica raspona kamatnih stopa u okviru kreditne politike koje ovise o dospijeću kredita, procjeni kreditnog rizika klijenta, očekivanom povratu kolaterala danog u zajam (uključujući vremenski okvir moguće likvidacije), ukupnom odnosu s Bankom (npr. razini i stabilnosti depozita, strukturi naknada i drugim aktivnostima prodaje drugih proizvoda klijentu) te troškovima financiranja Banke. Stvaraju se posebne kategorije imovine dane u zajam (npr. komercijalni zajam, hipoteka, osigurana/neosigurana itd.), a njihov okvir cijena navodi se u odgovarajućoj tablici kreditne politike koju Odbor za izdavanje kredita redovito ažurira. Svaku iznimku mora valjano odobriti Odbor za izdavanje kredita ili se ona odobrava na nižoj razini ovlasti ako je to dopušteno na temelju kreditne politike. U posebno prilagođenim transakcijama kao što su sindicirani krediti i financiranje projekta poštuju se jednaka načela, pri čemu se uzima u obzir činjenica da one ne odgovaraju standardiziranim tablicama kreditne politike. Povrede navedene politike određivanja cijena prijavljuju se povjereniku za praćenje.

| (12) | Odjel za upravljanje rizicima nadležan je za procjenu kreditnog rizika i vrednovanje kolaterala. Pri procjeni kvalitete kredita odjel za upravljanje kreditnim rizicima djeluje neovisno, dostavljanjem svojeg mišljenja u pisanom obliku kako bi se osiguralo da se kriteriji primijenjeni u procjeni primjenjuju dosljedno tijekom vremena i među klijentima te u skladu s kreditnom politikom Banke. |
| --- | --- |

(12)

Odjel za upravljanje rizicima nadležan je za procjenu kreditnog rizika i vrednovanje kolaterala. Pri procjeni kvalitete kredita odjel za upravljanje kreditnim rizicima djeluje neovisno, dostavljanjem svojeg mišljenja u pisanom obliku kako bi se osiguralo da se kriteriji primijenjeni u procjeni primjenjuju dosljedno tijekom vremena i među klijentima te u skladu s kreditnom politikom Banke.

| (13) | U pogledu kredita fizičkim i pravnim osobama, Banka na temelju najbolje međunarodne prakse za cjelokupno bankarsko poslovanje u Grčkoj primjenjuje stroga pojedinačna i ukupna ograničenja kojima se uređuje najviši iznos kredita koji se može odobriti za jedan kreditni rizik (ako je uopće dopušten u skladu s grčkim pravom i pravom EU-a). U navedenim se ograničenjima uzimaju u obzir dospijeće kredita i kvaliteta dostavljenog kolaterala/osiguranja te se određuju s obzirom na referentne vrijednosti i kapital. |
| --- | --- |

(13)

U pogledu kredita fizičkim i pravnim osobama, Banka na temelju najbolje međunarodne prakse za cjelokupno bankarsko poslovanje u Grčkoj primjenjuje stroga pojedinačna i ukupna ograničenja kojima se uređuje najviši iznos kredita koji se može odobriti za jedan kreditni rizik (ako je uopće dopušten u skladu s grčkim pravom i pravom EU-a). U navedenim se ograničenjima uzimaju u obzir dospijeće kredita i kvaliteta dostavljenog kolaterala/osiguranja te se određuju s obzirom na referentne vrijednosti i kapital.

| (14) | Zabranjuje se odobravanje kredita (4) kako bi se dužnicima omogućila kupnja dionica ili hibridnih instrumenata Banke i drugih banaka (5), bez obzira na to tko su ti dužnici (6). Ta se odredba primjenjuje i prati na razini Banke. |
| --- | --- |

(14)

Zabranjuje se odobravanje kredita (4) kako bi se dužnicima omogućila kupnja dionica ili hibridnih instrumenata Banke i drugih banaka (5), bez obzira na to tko su ti dužnici (6). Ta se odredba primjenjuje i prati na razini Banke.

| (15) | Svi zahtjevi za kredit nepovezanih dužnika viši od [[...] % rizikom ponderirane imovine Banke] ili svi krediti u kojima se izloženost zadržava prema jednoj grupi (definiranoj kao grupa povezanih dužnika koja predstavlja jedan kreditni rizik) viši od [[...] % rizikom ponderirane imovine Banke] prijavljuju se povjereniku za praćenje koji može, ako se ne čini da su uvjeti određeni po tržišnim uvjetima ili ako povjereniku za praćenje nisu dostavljene dostatne informacije, odgoditi odobravanje kreditne linije ili kredita za [...] radnih dana. U izvanrednim slučajevima navedeno se razdoblje može smanjiti za [...] radnih dana ako su povjereniku za praćene dostavljene dostatne informacije. U navedenom će razdoblju povjerenik za praćenje moći izvijestiti Komisiju i GFFS o predmetu prije nego što Banka donese konačnu odluku. |
| --- | --- |

(15)

Svi zahtjevi za kredit nepovezanih dužnika viši od [[...] % rizikom ponderirane imovine Banke] ili svi krediti u kojima se izloženost zadržava prema jednoj grupi (definiranoj kao grupa povezanih dužnika koja predstavlja jedan kreditni rizik) viši od [[...] % rizikom ponderirane imovine Banke] prijavljuju se povjereniku za praćenje koji može, ako se ne čini da su uvjeti određeni po tržišnim uvjetima ili ako povjereniku za praćenje nisu dostavljene dostatne informacije, odgoditi odobravanje kreditne linije ili kredita za [...] radnih dana. U izvanrednim slučajevima navedeno se razdoblje može smanjiti za [...] radnih dana ako su povjereniku za praćene dostavljene dostatne informacije. U navedenom će razdoblju povjerenik za praćenje moći izvijestiti Komisiju i GFFS o predmetu prije nego što Banka donese konačnu odluku.

| (16) | U kreditnoj politici moraju biti sadržane jasne upute o restrukturiranju kredita. U njoj je jasno definirano koji su krediti prihvatljivi, pod kojim okolnostima te se jasno navode uvjeti koji se mogu predložiti prihvatljivim klijentima. Za cjelokupno bankarsko poslovanje Banka je obvezna osigurati da su sva restrukturiranja usmjerena na buduće povrate koje će ostvariti Banka kako bi se na taj način zaštitio interes Banke. Ni u kojem slučaju politikom restrukturiranja neće se ugroziti buduća profitabilnost Banke. U tu je svrhu Odjel Banke za upravljanje rizicima nadležan za razvoj i uvođenje odgovarajućeg mehanizma za izvješćivanje o učinkovitosti restrukturiranja, za provođenje dubinskih analiza unutarnjih i/ili vanjskih najboljih praksi, izvješćivanje Odbora za kredite i Odbora za upravljanje rizicima u okviru Upravnog odbora o svojim nalazima najmanje jednom tromjesečno, predlaganje djelotvornih poboljšanja uključenih procesa i politika te nadzor njihove provedbe i podnošenje izvješća o tome Odboru za kredite i Odboru za upravljanje rizicima u okviru Upravnog odbora. |
| --- | --- |

(16)

U kreditnoj politici moraju biti sadržane jasne upute o restrukturiranju kredita. U njoj je jasno definirano koji su krediti prihvatljivi, pod kojim okolnostima te se jasno navode uvjeti koji se mogu predložiti prihvatljivim klijentima. Za cjelokupno bankarsko poslovanje Banka je obvezna osigurati da su sva restrukturiranja usmjerena na buduće povrate koje će ostvariti Banka kako bi se na taj način zaštitio interes Banke. Ni u kojem slučaju politikom restrukturiranja neće se ugroziti buduća profitabilnost Banke. U tu je svrhu Odjel Banke za upravljanje rizicima nadležan za razvoj i uvođenje odgovarajućeg mehanizma za izvješćivanje o učinkovitosti restrukturiranja, za provođenje dubinskih analiza unutarnjih i/ili vanjskih najboljih praksi, izvješćivanje Odbora za kredite i Odbora za upravljanje rizicima u okviru Upravnog odbora o svojim nalazima najmanje jednom tromjesečno, predlaganje djelotvornih poboljšanja uključenih procesa i politika te nadzor njihove provedbe i podnošenje izvješća o tome Odboru za kredite i Odboru za upravljanje rizicima u okviru Upravnog odbora.

| (17) | Za cjelokupno bankarsko poslovanje Banka je obvezna donijeti politiku rješavanja potraživanja i parnica koja je usmjerena na maksimalno povećanje povrata i sprječavanje diskriminirajućeg ili povlaštenog postupanja u upravljanju parnicama. Banka je obvezna osigurati da se sve potrebne mjere poduzimaju u cilju maksimalnog povećanja povrata za Banku i zaštitu njezina financijskog položaja u dugoročnom razdoblju. Svaka povreda u provedbi navedene politike prijavljuje se povjereniku za praćenje. |
| --- | --- |

(17)

Za cjelokupno bankarsko poslovanje Banka je obvezna donijeti politiku rješavanja potraživanja i parnica koja je usmjerena na maksimalno povećanje povrata i sprječavanje diskriminirajućeg ili povlaštenog postupanja u upravljanju parnicama. Banka je obvezna osigurati da se sve potrebne mjere poduzimaju u cilju maksimalnog povećanja povrata za Banku i zaštitu njezina financijskog položaja u dugoročnom razdoblju. Svaka povreda u provedbi navedene politike prijavljuje se povjereniku za praćenje.

| (18) | Banka je obvezna pratiti kreditni rizik s pomoću dobro razvijenog skupa upozorenja i izvješća kojima se Odjelu za upravljanje rizikom omogućuje sljedeće: i. utvrđivanje ranih signala umanjenja vrijednosti kredita i slučajeva neispunjenja obveza; ii. pristupanje povratu portfelja kredita (uključujući, bez ograničenja, druge izvore otplate kao što su sudužnici i jamci te kolateral koji je dan u zajam ili je dostupan, ali nije dan u zajam); iii. procjena ukupne izloženost Banke prema pojedinačnim klijentima ili na osnovi portfelja; i iv. predlaganje korektivnih mjera i mjera poboljšanja Upravnom odboru, prema potrebi. Povjereniku za praćenje omogućuje se pristup navedenim informacijama. |
| --- | --- |

(18)

Banka je obvezna pratiti kreditni rizik s pomoću dobro razvijenog skupa upozorenja i izvješća kojima se Odjelu za upravljanje rizikom omogućuje sljedeće: i. utvrđivanje ranih signala umanjenja vrijednosti kredita i slučajeva neispunjenja obveza; ii. pristupanje povratu portfelja kredita (uključujući, bez ograničenja, druge izvore otplate kao što su sudužnici i jamci te kolateral koji je dan u zajam ili je dostupan, ali nije dan u zajam); iii. procjena ukupne izloženost Banke prema pojedinačnim klijentima ili na osnovi portfelja; i iv. predlaganje korektivnih mjera i mjera poboljšanja Upravnom odboru, prema potrebi. Povjereniku za praćenje omogućuje se pristup navedenim informacijama.

Odredbe koje se primjenjuju na povezane dužnike

| (19) | Sve odredbe koje se primjenjuju na povezane dužnike primjenjuju se na razini Banke. |
| --- | --- |

(19)

Sve odredbe koje se primjenjuju na povezane dužnike primjenjuju se na razini Banke.

| (20) | U okviru kreditne politike poseban se odjeljak mora posvetiti pravilima kojima se uređuju odnosi s povezanim dužnicima. Povezani dužnici uključuju zaposlenike, dioničare, direktore i voditelje te njihove supružnike, djecu i braću i sestre te sve pravne subjekte koji su pod izravnom ili neizravnom kontrolom ključnih zaposlenika (tj. zaposlenika koji su uključeni u proces donošenja odluka u okviru kreditne politike), dioničara, direktora ili upravitelja te njihovih supružnika, djece i braće i sestara. U širem smislu sve se javne institucije ili organizacije pod kontrolom države te sva javna društva ili državne agencije smatraju povezanim dužnikom. Povezanim dužnicima u okviru kreditne politike smatraju se i političke stranke. Posebna se pažnja posvećuje odlukama o svakom restrukturiranju ili otpisu kredita trenutačnim ili bivšim zaposlenicima, direktorima, dioničarima, upraviteljima i njihovim rođacima te politikama koje se poštuju u određivanju primjerenosti, vrednovanju, upisu založnih prava i ovrsi kolaterala za kredit. Definicija povezanih dužnika dodatno je određena u posebnom dokumentu. |
| --- | --- |

(20)

U okviru kreditne politike poseban se odjeljak mora posvetiti pravilima kojima se uređuju odnosi s povezanim dužnicima. Povezani dužnici uključuju zaposlenike, dioničare, direktore i voditelje te njihove supružnike, djecu i braću i sestre te sve pravne subjekte koji su pod izravnom ili neizravnom kontrolom ključnih zaposlenika (tj. zaposlenika koji su uključeni u proces donošenja odluka u okviru kreditne politike), dioničara, direktora ili upravitelja te njihovih supružnika, djece i braće i sestara. U širem smislu sve se javne institucije ili organizacije pod kontrolom države te sva javna društva ili državne agencije smatraju povezanim dužnikom. Povezanim dužnicima u okviru kreditne politike smatraju se i političke stranke. Posebna se pažnja posvećuje odlukama o svakom restrukturiranju ili otpisu kredita trenutačnim ili bivšim zaposlenicima, direktorima, dioničarima, upraviteljima i njihovim rođacima te politikama koje se poštuju u određivanju primjerenosti, vrednovanju, upisu založnih prava i ovrsi kolaterala za kredit. Definicija povezanih dužnika dodatno je određena u posebnom dokumentu.

| (21) | Odjel za upravljanje rizikom nadležan je za raspoređivanje svih povezanih skupina dužnika koji predstavljaju jedan kreditni rizik u cilju primjernog praćenja koncentracije kreditnog rizika. |
| --- | --- |

(21)

Odjel za upravljanje rizikom nadležan je za raspoređivanje svih povezanih skupina dužnika koji predstavljaju jedan kreditni rizik u cilju primjernog praćenja koncentracije kreditnog rizika.

| (22) | Na kredite fizičkim i pravnim osobama, na temelju najbolje međunarodne prakse, Banka primjenjuje stroga pojedinačna i ukupna ograničenja kojima se uređuje najviši iznos kredita koji se može odobriti jednom kreditnom riziku koji se odnosi na povezane dužnike (ako je uopće dopušten u skladu s grčkim pravom i pravom EU-a). |
| --- | --- |

(22)

Na kredite fizičkim i pravnim osobama, na temelju najbolje međunarodne prakse, Banka primjenjuje stroga pojedinačna i ukupna ograničenja kojima se uređuje najviši iznos kredita koji se može odobriti jednom kreditnom riziku koji se odnosi na povezane dužnike (ako je uopće dopušten u skladu s grčkim pravom i pravom EU-a).

| (23) | Banka posebno prati svoju izloženost prema povezanim dužnicima, uključujući prema subjektima javnog sektora i političkim strankama. Novo izdanje kredita (7) povezanim dužnicima (godišnji % stanja Y-1 (8)) ne smije premašiti novo izdanje ukupnog portfelja kredita u Grčkoj (godišnji % stanja Y-1) Navedenu preuzetu obvezu potrebno je poštovati posebno za svaku vrstu povezanog dužnika (zaposlenike, dioničare, upravitelje, javne subjekte, političke stranke). Kreditna procjena povezanih dužnika, uključujući određivanje cijena i moguće restrukturiranje koje im se nudi, ne smije biti povoljnija u usporedbi s uvjetima koji se nude sličnim, ali nepovezanim dužnicima kako bi se u grčkom gospodarstvu osigurali jednaki tržišni uvjeti. Navedena obveza ne primjenjuje se na postojeće opće programe u korist zaposlenika kojima im se nude subvencionirani krediti. Banka je obvezna svaki mjesec izvješćivati o razvoju navedene izloženosti, iznosu novog izdanja i najnovijim zahtjevima koji premašuju [[...] % rizikom ponderirane imovine Banke] i koje će rješavati Odbor za kredite. |
| --- | --- |

(23)

Banka posebno prati svoju izloženost prema povezanim dužnicima, uključujući prema subjektima javnog sektora i političkim strankama. Novo izdanje kredita (7) povezanim dužnicima (godišnji % stanja Y-1 (8)) ne smije premašiti novo izdanje ukupnog portfelja kredita u Grčkoj (godišnji % stanja Y-1) Navedenu preuzetu obvezu potrebno je poštovati posebno za svaku vrstu povezanog dužnika (zaposlenike, dioničare, upravitelje, javne subjekte, političke stranke). Kreditna procjena povezanih dužnika, uključujući određivanje cijena i moguće restrukturiranje koje im se nudi, ne smije biti povoljnija u usporedbi s uvjetima koji se nude sličnim, ali nepovezanim dužnicima kako bi se u grčkom gospodarstvu osigurali jednaki tržišni uvjeti. Navedena obveza ne primjenjuje se na postojeće opće programe u korist zaposlenika kojima im se nude subvencionirani krediti. Banka je obvezna svaki mjesec izvješćivati o razvoju navedene izloženosti, iznosu novog izdanja i najnovijim zahtjevima koji premašuju [[...] % rizikom ponderirane imovine Banke] i koje će rješavati Odbor za kredite.

| (24) | Kreditni kriteriji koji se primjenjuju na zaposlenike/upravitelje/dioničara ne smiju biti blaži od kriterija koji se primjenjuju na druge, nepovezane dužnike. Ako ukupna kreditna izloženost prema jednom zaposleniku/upravitelju/dioničaru premašuje iznos koji je jednak [[...]] fiksne plaće za osigurane kredite i iznosu koji je jednak [[...]] fiksne plaće za neosigurane kredite, izloženost se odmah prijavljuje povjereniku za praćenje koji može intervenirati i odgoditi odobrenje kredita u skladu s postupkom opisanim u poglavlju III. stavku 25. preuzetih obveza. |
| --- | --- |

(24)

Kreditni kriteriji koji se primjenjuju na zaposlenike/upravitelje/dioničara ne smiju biti blaži od kriterija koji se primjenjuju na druge, nepovezane dužnike. Ako ukupna kreditna izloženost prema jednom zaposleniku/upravitelju/dioničaru premašuje iznos koji je jednak [[...]] fiksne plaće za osigurane kredite i iznosu koji je jednak [[...]] fiksne plaće za neosigurane kredite, izloženost se odmah prijavljuje povjereniku za praćenje koji može intervenirati i odgoditi odobrenje kredita u skladu s postupkom opisanim u poglavlju III. stavku 25. preuzetih obveza.

| (25) | Svi zahtjevi za kredit povezanih dužnika viši od [[...] % rizikom ponderirane imovine Banke] ili svi krediti u kojima se izloženost zadržava prema jednoj grupi (definiranoj kao grupa povezanih dužnika koja predstavlja jedan kreditni rizik) viši od [[...] % rizikom ponderirane imovine Banke] prijavljuju se povjereniku za praćenje koji može, ako se ne čini da su uvjeti određeni po tržišnim uvjetima ili ako povjereniku za praćenje nisu dostavljene dostatne informacije, odgoditi odobravanje kreditne linije ili kredita za [...] radnih dana. U izvanrednim slučajevima navedeno se razdoblje može smanjiti za [...] radnih dana ako su povjereniku za praćene dostavljene dostatne informacije. U navedenom će razdoblju povjerenik za praćenje moći izvijestiti Komisiju i GFFS o predmetu prije nego što Banka donese konačnu odluku. |
| --- | --- |

(25)

Svi zahtjevi za kredit povezanih dužnika viši od [[...] % rizikom ponderirane imovine Banke] ili svi krediti u kojima se izloženost zadržava prema jednoj grupi (definiranoj kao grupa povezanih dužnika koja predstavlja jedan kreditni rizik) viši od [[...] % rizikom ponderirane imovine Banke] prijavljuju se povjereniku za praćenje koji može, ako se ne čini da su uvjeti određeni po tržišnim uvjetima ili ako povjereniku za praćenje nisu dostavljene dostatne informacije, odgoditi odobravanje kreditne linije ili kredita za [...] radnih dana. U izvanrednim slučajevima navedeno se razdoblje može smanjiti za [...] radnih dana ako su povjereniku za praćene dostavljene dostatne informacije. U navedenom će razdoblju povjerenik za praćenje moći izvijestiti Komisiju i GFFS o predmetu prije nego što Banka donese konačnu odluku.

| (26) | Pri restrukturiranju kredita koje uključuje povezane dužnike moraju se poštovati jednaki zahtjevi kao za nepovezane dužnike. Nadalje, utvrđeni okviri i politike za rješavanje loše imovine procjenjuju se i poboljšavaju ako je potrebno. Međutim, očekuje se da se restrukturirani krediti povezanim dužnicima iskazuju posebno, barem prema kategoriji imovine dane u zajam i vrsti povezanog dužnika. |
| --- | --- |

(26)

Pri restrukturiranju kredita koje uključuje povezane dužnike moraju se poštovati jednaki zahtjevi kao za nepovezane dužnike. Nadalje, utvrđeni okviri i politike za rješavanje loše imovine procjenjuju se i poboljšavaju ako je potrebno. Međutim, očekuje se da se restrukturirani krediti povezanim dužnicima iskazuju posebno, barem prema kategoriji imovine dane u zajam i vrsti povezanog dužnika.

Odjeljak C:   Ostala ograničenja

(27)   
  Zabrana isplate dividendi, kupona, repo transakcija, opcija kupnje i otkupa
  : Osim ako Komisija ne odobri izuzeće, Helenska Republika preuzima sljedeće obveze:

| a. | Banka ne smije isplatiti nikakve kupone na hibridne instrumente kapitala (ili druge instrumente za koje se kupon isplaćuje na diskrecijskoj osnovi) ili dividende na instrumente regulatornog kapitala i podređene dužničke instrumente, osim ako je zakonom obvezna to učiniti. [...] Banka ne smije osloboditi rezerve čime bi se stavila u takav položaj. U slučaju sumnje u pogledu toga postoji li, za potrebe ove preuzete obveze, zakonska obveza, Banka podnosi predloženu isplatu kupona ili dividendi Komisiji na odobrenje; |
| --- | --- |

a.

Banka ne smije isplatiti nikakve kupone na hibridne instrumente kapitala (ili druge instrumente za koje se kupon isplaćuje na diskrecijskoj osnovi) ili dividende na instrumente regulatornog kapitala i podređene dužničke instrumente, osim ako je zakonom obvezna to učiniti. [...] Banka ne smije osloboditi rezerve čime bi se stavila u takav položaj. U slučaju sumnje u pogledu toga postoji li, za potrebe ove preuzete obveze, zakonska obveza, Banka podnosi predloženu isplatu kupona ili dividendi Komisiji na odobrenje;

| b. | Banka ne smije ponovno otkupiti vlastite dionice ili izvršiti opciju kupnje u pogledu tih instrumenata regulatornog kapitala ili podređenih dužničkih instrumenata; |
| --- | --- |

b.

Banka ne smije ponovno otkupiti vlastite dionice ili izvršiti opciju kupnje u pogledu tih instrumenata regulatornog kapitala ili podređenih dužničkih instrumenata;

| c. | Banka ne smije otkupiti hibridne instrumente kapitala. |
| --- | --- |

c.

Banka ne smije otkupiti hibridne instrumente kapitala.

(28)   
  Zabrana preuzimanja
  : Helenska Republika obvezuje se da Banka neće steći udjel ni u kakvom poduzeću, bez obzira na to radi li se o prijenosu imovine ili udjela. Navedenom zabranom preuzimanja obuhvaćeni su poduzetnici koji imaju pravni oblik trgovačkog društva i skup imovine koji čini poslovnu jedinicu (9).

i.   
  Izuzeće za koje je potrebno prethodno odobrenje Komisije
  : Neovisno o toj zabrani, nakon što dobije odobrenje Komisije i prema potrebi, Banka može na prijedlog GFFS-a steći poduzeća i poduzetnike ako je to u iznimnim okolnostima potrebno radi ponovnog uspostavljanja financijske stabilnosti ili osiguranja učinkovitog tržišnog natjecanja.

ii.   
  Izuzeće za koje nije potrebno prethodno odobrenje Komisije
  : Banka može steći udjele u poduzetnicima ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| a. | Kupoprodajna cijena koju je platila Banka za bilo koje preuzimanje niža je od [[...] %] bilance (10) Banke na datum stupanja na snagu preuzetih obveza (11); i |
| --- | --- |

a.

Kupoprodajna cijena koju je platila Banka za bilo koje preuzimanje niža je od [[...] %] bilance (10) Banke na datum stupanja na snagu preuzetih obveza (11); i

| b. | Kumulativne kupoprodajne cijene koje je Banka platila za sva takva preuzimanja od datuma stupanja na snagu preuzetih obveza do kraja razdoblja restrukturiranja niže su od [[...] %] bilance Banke na datum stupanja na snagu preuzetih obveza. |
| --- | --- |

b.

Kumulativne kupoprodajne cijene koje je Banka platila za sva takva preuzimanja od datuma stupanja na snagu preuzetih obveza do kraja razdoblja restrukturiranja niže su od [[...] %] bilance Banke na datum stupanja na snagu preuzetih obveza.

iii.   
  Aktivnosti koje nisu obuhvaćene zabranom preuzimanja
  : Zabranom preuzimanja nisu obuhvaćena preuzimanja koja se provode u redovnom bankarskom poslovanju pri upravljanju postojećim potraživanjima prema društvima u poteškoćama.

(29)   
  Zabrana oglašavanja
  : Helenska Republika obvezuje se da će se Banka suzdržati od oglašavanja koje se odnosi na državnu potporu i primjene agresivnih poslovnih strategija koje se ne bi provodile bez potpore Helenske Republike.

POGLAVLJE IV.   POVJERENIK ZA PRAĆENJE

| (1) | Helenska Republika obvezuje se da će Banka izmijeniti i produžiti mandat povjerenika za praćenje kojeg je Komisija odobrila i Banka imenovala 16. siječnja 2013. do kraja razdoblja restrukturiranja. Banka se obvezuje i proširiti opseg mandata kako bi uključivao praćenje i. plana restrukturiranja; i ii. svih preuzetih obveza utvrđenih u ovom katalogu. |
| --- | --- |

(1)

Helenska Republika obvezuje se da će Banka izmijeniti i produžiti mandat povjerenika za praćenje kojeg je Komisija odobrila i Banka imenovala 16. siječnja 2013. do kraja razdoblja restrukturiranja. Banka se obvezuje i proširiti opseg mandata kako bi uključivao praćenje i. plana restrukturiranja; i ii. svih preuzetih obveza utvrđenih u ovom katalogu.

| (2) | Četiri tjedna nakon datuma stupanja na snagu preuzetih obveza Helenska Republika Komisiji dostavlja sve uvjete izmijenjenog mandata koji uključuju sve odredbe potrebne kako bi se povjereniku za praćenje omogućilo ispunjenje dužnosti u skladu s tim preuzetim obvezama. |
| --- | --- |

(2)

Četiri tjedna nakon datuma stupanja na snagu preuzetih obveza Helenska Republika Komisiji dostavlja sve uvjete izmijenjenog mandata koji uključuju sve odredbe potrebne kako bi se povjereniku za praćenje omogućilo ispunjenje dužnosti u skladu s tim preuzetim obvezama.

| (3) | Dodatne odredbe o povjereniku za praćenje određene su u posebnom dokumentu. |
| --- | --- |

(3)

Dodatne odredbe o povjereniku za praćenje određene su u posebnom dokumentu.

Glavna tajnica

Christina PAPAKONSTANTINOU

---

(1)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

(2)  U taj iznos nisu uključeni troškovi (programa sanacije banaka) za banke TEKE/Skelos Exygiansis.

(3)  To se ne odnosi na prodaju nekretnina, u tom slučaju Banka kupcu može osigurati financiranje, ako se to novo davanje kredita odvija u skladu s razboritom kreditnom praksom. Za potrebe provjere usklađenosti s preuzetom obvezom u pogledu razduživanja imovine izvan Grčke, u obzir se uzima svako novo kreditiranje koje je obuhvaćeno definicijom imovine izvan Grčke.

(4)  Za potrebe te preuzete obveze pojam „krediti” tumači se u širem smislu kao bilo kakvo financiranje, npr. kreditna linija, jamstvo itd.

(5)  Radi pojašnjenja, „druge banke” odnose se na bilo koju banku i financijsku instituciju u svijetu.

(6)  Radi pojašnjenja, svi dužnici, uključujući privatne bankarske klijente Banke, obuhvaćeni su tom preuzetom obvezom.

(7)  Radi pojašnjenja, novim izdanjem kredita obuhvaćena je i obnova kredita te restrukturiranje postojećih kredita.

(8)  Radi pojašnjenja, „godišnji % stanja Y-1” odnosi se na novo izdanje kao postotak stanja na kraju prethodne godine. Iznos rizikom ponderirane imovine iznos je na kraju godine.

(9)  Radi pojašnjenja, za potrebe navedene preuzete obveze poslovanje Banke koje se odnosi na privatni/poduzetnički kapital isključuje se iz područja primjene te preuzete obveze. U tom pogledu Banka se obvezuje Komisiji dostaviti službeni zahtjev koji uključuje poslovni plan tog subjekta.

(10)  Radi pojašnjenja, za potrebe navedene preuzete obveze veličina bilance jednaka je ukupnoj imovini Banke

(11)  Radi pojašnjenja, ako je odobrenje Komisije za ukidanje zabrane preuzimanja dobiveno u skladu s poglavljem III. stavkom 28., točkom i. i stavkom 28. Poglavlja III. preuzetih obveza, bilanca Banke na datum stupanja na snagu preuzetih obveza izračunava se tako da uključuje i imovinu stečenih subjekata ili stečenu imovinu na datum preuzimanja.

---

Dodatak I.

MAKROEKONOMSKE PROJEKCIJE DOMAĆEG POSLOVANJA U GRČKOJ

| % godišnjeg rasta (osim ako je drukčije navedeno) | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. | Kumulativna stopa rasta 2013. – 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP | – 6,4 | – 4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Nominalni rast kredita u Grčkoj | – 6,4 | – 4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Deflator BDP-a | – 0,8 | – 1,1 | – 0,4 | 0,4 | 1,1 | 1,3 | 1,3 |
| Cijene nekretnina | – 1,7 | – 10 | – 5 | 0 | 2 | 3,5 | |
| Nominalni raspoloživi dohodak kućanstava | – 8,8 | – 9,5 | – 0,3 | – 0,4 | 2,6 | 3,6 | – 4,5 |
| Depoziti privatnog sektora | – 7 | 1,3 | 1 | 3,4 | 5 | 5 | 16,6 |
| Nezaposlenost (%) | 24,2 | 27 | 26 | 24 | 21 | 18,6 | |
| Stopa refinanciranja ESB-a (%) | 0,75 | 0,5 | 0,5 | 1 | 1,5 | 1,75 | |
| Vrhunac stvaranja loših kredita | | | druga polovina 2014. | | | | |
| Tromjesečni Euribor (prosjek, %) | | 0,24 | 0,43 | 0,75 | 1,25 | 1,80 | |
| Pristup tržištima kapitala – repo transakcije | | DA – Ne (gornja granica) | |
| Pristup tržištu kapitala – pokrivena/nadređena neosigurana | | DA – do 500 milijuna EUR svaka | DA – do 1 milijarde EUR svaka | DA – Ne (gornja granica) | |

% godišnjeg rasta (osim ako je drukčije navedeno)

2012.

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Kumulativna stopa rasta 2013. – 2017.

Realni BDP

– 6,4

– 4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Nominalni rast kredita u Grčkoj

– 6,4

– 4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Deflator BDP-a

– 0,8

– 1,1

– 0,4

0,4

1,1

1,3

1,3

Cijene nekretnina

– 1,7

– 10

– 5

0

2

3,5

Nominalni raspoloživi dohodak kućanstava

– 8,8

– 9,5

– 0,3

– 0,4

2,6

3,6

– 4,5

Depoziti privatnog sektora

– 7

1,3

1

3,4

5

5

16,6

Nezaposlenost (%)

24,2

27

26

24

21

18,6

Stopa refinanciranja ESB-a (%)

0,75

0,5

0,5

1

1,5

1,75

Vrhunac stvaranja loših kredita

druga polovina 2014.

Tromjesečni Euribor (prosjek, %)

0,24

0,43

0,75

1,25

1,80

Pristup tržištima kapitala – repo transakcije

DA – Ne (gornja granica)

Pristup tržištu kapitala – pokrivena/nadređena neosigurana

DA – do 500 milijuna EUR svaka

DA – do 1 milijarde EUR svaka

DA – Ne (gornja granica)

---

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

| 10.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 183/91 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 183/91

---

Samo izvorni tekstovi UNECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i datum stupanja na snagu ovog Pravilnika treba provjeriti u najnovijoj inačici statusnog dokumenta UNECE-a TRANS/WP.29/343 koji je dostupan na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik br. 95 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na zaštitu putnika u slučaju bočnog sudara [2015/1093]

Uključuje sav važeći tekst do:

Dopune 4. nizu izmjena 03 – datum stupanja na snagu: 10. lipnja 2014.

SADRŽAJ

PRAVILNIK

| 1. | Područje primjene |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definicije |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zahtjev za homologaciju |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikacije i ispitivanja |
| --- | --- |

5.

| 6. | Preinake tipa vozila |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kazne za nesukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Konačno obustavljena proizvodnja |
| --- | --- |

9.

| 10. | Prijelazne odredbe |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nazivi i adrese tehničkih službi odgovornih za provedbu homologacijskih ispitivanja i nadležnih homologacijskih tijela |
| --- | --- |

11.

PRILOZI

| 1. | Izjava |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izgled homologacijske oznake |
| --- | --- |

2.

| 3. | Postupak određivanja točke H i stvarnoga kuta trupa za sjedeće položaje u motornim vozilima |
| --- | --- |

3.

| 4. | Postupak ispitivanja sudarom |
| --- | --- |

4.

| 5. | Značajke pomične deformabilne zapreke |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tehnički opis lutke za ispitivanje bočnog sudara |
| --- | --- |

6.

| 7. | Postavljanje lutke za ispitivanje bočnog sudara |
| --- | --- |

7.

| 8. | Djelomično ispitivanje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Postupak ispitivanja za zaštitu putnika u vozilima na električni pogon od visokog napona i istjecanja elektrolita |
| --- | --- |

9.

1.   PODRUČJE PRIMJENE

Ovaj Pravilnik odnosi se na ponašanje konstrukcije putničkog prostora pri bočnom sudaru vozila kategorije M1 i N1
   (1) kod kojih se točka R najnižeg sjedala nalazi na manje od 700 mm od razine tla kad je vozilo u stanju koje odgovara referentnoj masi definiranoj u odjeljku 2.10. ovog Pravilnika.

2.   DEFINICIJE

Za potrebe ovog Pravilnika:

| 2.1. | „homologacija vozila” znači homologacija određenog tipa vozila s obzirom na ponašanje strukture putničkog prostora prilikom bočnog sudara; |
| --- | --- |

2.1.

„homologacija vozila” znači homologacija određenog tipa vozila s obzirom na ponašanje strukture putničkog prostora prilikom bočnog sudara;

| 2.2. | „tip vozila” znači kategorija motornih vozila koja se međusobno ne razlikuju u bitnim obilježjima kao što su:






  2.2.1. | duljina, širina i udaljenost od tla vozila, u mjeri u kojoj one negativno utječu na radni učinak propisan u ovom Pravilniku; |
| --- | --- | --- |

2.2.

„tip vozila” znači kategorija motornih vozila koja se međusobno ne razlikuju u bitnim obilježjima kao što su:

2.2.1.

duljina, širina i udaljenost od tla vozila, u mjeri u kojoj one negativno utječu na radni učinak propisan u ovom Pravilniku;

| 2.2.2. | nosiva konstrukcija, dimenzije, oblik i materijali bočnih stjenka putničkog prostora u mjeri u kojoj oni negativno utječu na radni učinak propisan u ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

2.2.2.

nosiva konstrukcija, dimenzije, oblik i materijali bočnih stjenka putničkog prostora u mjeri u kojoj oni negativno utječu na radni učinak propisan u ovom Pravilniku;

| 2.2.3. | oblik i unutrašnje mjere putničkog prostora i vrste zaštitnih sustava, u mjeri u kojoj oni negativno utječu na radni učinak propisan u ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

2.2.3.

oblik i unutrašnje mjere putničkog prostora i vrste zaštitnih sustava, u mjeri u kojoj oni negativno utječu na radni učinak propisan u ovom Pravilniku;

| 2.2.4. | mjesto (sprijeda, straga ili u sredini) i način ugradnje motora (poprečno ili uzdužno), u mjeri u kojoj oni negativno utječu na rezultate ispitivanja sudarom iz ovog Pravilnika; |
| --- | --- |

2.2.4.

mjesto (sprijeda, straga ili u sredini) i način ugradnje motora (poprečno ili uzdužno), u mjeri u kojoj oni negativno utječu na rezultate ispitivanja sudarom iz ovog Pravilnika;

| 2.2.5. | masa neopterećenog vozila, u mjeri u kojoj postoji negativan utjecaj na radni učinak propisan u ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

2.2.5.

masa neopterećenog vozila, u mjeri u kojoj postoji negativan utjecaj na radni učinak propisan u ovom Pravilniku;

| 2.2.6. | dodatna oprema ili unutarnji uređaji u mjeri u kojoj oni negativno utječu na radni učinak propisan u ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

2.2.6.

dodatna oprema ili unutarnji uređaji u mjeri u kojoj oni negativno utječu na radni učinak propisan u ovom Pravilniku;

| 2.2.7. | vrsta prednjeg (prednjih) sjedala i položaj točke R u mjeri u kojoj oni negativno utječu na radni učinak propisan u ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

2.2.7.

vrsta prednjeg (prednjih) sjedala i položaj točke R u mjeri u kojoj oni negativno utječu na radni učinak propisan u ovom Pravilniku;

| 2.2.8. | mjesta ugradnje REESS-a u mjeri u kojoj ona negativno utječu na rezultate ispitivanja sudarom propisane u ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

2.2.8.

mjesta ugradnje REESS-a u mjeri u kojoj ona negativno utječu na rezultate ispitivanja sudarom propisane u ovom Pravilniku;

| 2.3. | „putnički prostor” znači prostor za smještaj putnika u vozilu, koji je ograničen krovom, podom, bočnim stranicama, vratima, vanjskim prozorskim staklima i prednjom pregradom te ravninom kroz stražnju pregradu prostora za putnike ili ravninom kroz oslonac naslona stražnjeg sjedala;






  2.3.1. | „putnički prostor s obzirom na zaštitu putnika” znači prostor za smještaj putnika u vozilu, koji je omeđen krovom, podom, bočnim stranicama, vratima, vanjskim staklenim plohama i prednjom pregradom te plohom stražnje pregrade putničkog prostora ili plohom naslona stražnjeg sjedala; |
| --- | --- | --- |

2.3.

„putnički prostor” znači prostor za smještaj putnika u vozilu, koji je ograničen krovom, podom, bočnim stranicama, vratima, vanjskim prozorskim staklima i prednjom pregradom te ravninom kroz stražnju pregradu prostora za putnike ili ravninom kroz oslonac naslona stražnjeg sjedala;

2.3.1.

„putnički prostor s obzirom na zaštitu putnika” znači prostor za smještaj putnika u vozilu, koji je omeđen krovom, podom, bočnim stranicama, vratima, vanjskim staklenim plohama i prednjom pregradom te plohom stražnje pregrade putničkog prostora ili plohom naslona stražnjeg sjedala;

| 2.3.2. | „putnički prostor za ocjenu električne sigurnosti uređaja” znači prostor za smještaj putnika, koji je omeđen krovom, podom, bočnim stranicama, vratima, vanjskim staklenim plohama, prednjom i stražnjom pregradom ili stražnjim vratima te električnim zaštitnim pregradama i zaštitnim omotačima za zaštitu putnika od izravnog dodira s dijelovima pod visokim naponom; |
| --- | --- |

2.3.2.

„putnički prostor za ocjenu električne sigurnosti uređaja” znači prostor za smještaj putnika, koji je omeđen krovom, podom, bočnim stranicama, vratima, vanjskim staklenim plohama, prednjom i stražnjom pregradom ili stražnjim vratima te električnim zaštitnim pregradama i zaštitnim omotačima za zaštitu putnika od izravnog dodira s dijelovima pod visokim naponom;

| 2.4. | „točka R” ili „referentna sjedeća točka” znači referentna točka koju određuje proizvođač vozila, a koja:






  2.4.1. | ima koordinate određene u odnosu na nosivu konstrukciju vozila; |
| --- | --- | --- |

2.4.

„točka R” ili „referentna sjedeća točka” znači referentna točka koju određuje proizvođač vozila, a koja:

2.4.1.

ima koordinate određene u odnosu na nosivu konstrukciju vozila;

| 2.4.2. | odgovara teoretskom položaju točke relativnog zakretanja trupa u odnosu na natkoljenice (točka H) u uobičajenom vozačkom položaju koji je najniži i najviše straga ili u uporabnom položaju koji za svaki naznačeni sjedeći položaj odredi proizvođač; |
| --- | --- |

2.4.2.

odgovara teoretskom položaju točke relativnog zakretanja trupa u odnosu na natkoljenice (točka H) u uobičajenom vozačkom položaju koji je najniži i najviše straga ili u uporabnom položaju koji za svaki naznačeni sjedeći položaj odredi proizvođač;

| 2.5. | „točka H” znači točka kako je određena Prilogom 3. ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

2.5.

„točka H” znači točka kako je određena Prilogom 3. ovom Pravilniku;

| 2.6. | „kapacitet spremnika za gorivo” znači obujam spremnika za gorivo kako ga je naveo proizvođač vozila; |
| --- | --- |

2.6.

„kapacitet spremnika za gorivo” znači obujam spremnika za gorivo kako ga je naveo proizvođač vozila;

| 2.7. | „poprečna ravnina” znači vertikalna ravnina okomita na uzdužnu središnju ravninu vozila; |
| --- | --- |

2.7.

„poprečna ravnina” znači vertikalna ravnina okomita na uzdužnu središnju ravninu vozila;

| 2.8. | „zaštitni sustav” znači naprave koje služe zadržavanju i/ili zaštiti putnika; |
| --- | --- |

2.8.

„zaštitni sustav” znači naprave koje služe zadržavanju i/ili zaštiti putnika;

| 2.9. | „tip zaštitnog sustava” znači kategorija zaštitnih naprava koje se međusobno ne razlikuju u bitnim obilježjima kao što su: | tehnologija, |
| --- | --- | --- |

2.9.

„tip zaštitnog sustava” znači kategorija zaštitnih naprava koje se međusobno ne razlikuju u bitnim obilježjima kao što su:

tehnologija,

| | geometrija, |
| --- | --- |

geometrija,

| | sastavni materijali; |
| --- | --- |

sastavni materijali;

| 2.10. | „referentna masa” znači masa neopterećenog vozila uvećana za 100 kg (odnosno za masu lutke za ispitivanje bočnog sudara i njezinih mjernih uređaja); |
| --- | --- |

2.10.

„referentna masa” znači masa neopterećenog vozila uvećana za 100 kg (odnosno za masu lutke za ispitivanje bočnog sudara i njezinih mjernih uređaja);

| 2.11. | „neopterećena masa” znači masa vozila u voznom stanju bez vozača, putnika ili tereta, ali sa spremnikom goriva napunjenim do 90 % njegova kapaciteta i postavljenima uobičajenim kompletom alata i rezervnim kotačem, prema potrebi; |
| --- | --- |

2.11.

„neopterećena masa” znači masa vozila u voznom stanju bez vozača, putnika ili tereta, ali sa spremnikom goriva napunjenim do 90 % njegova kapaciteta i postavljenima uobičajenim kompletom alata i rezervnim kotačem, prema potrebi;

| 2.12. | „pomična deformabilna zapreka” znači sprava kojom se ispitivano vozilo udara. Sastoji se od kolica i od udarne glave; |
| --- | --- |

2.12.

„pomična deformabilna zapreka” znači sprava kojom se ispitivano vozilo udara. Sastoji se od kolica i od udarne glave;

| 2.13. | „udarna glava” znači deformabilni dio montiran na prednji dio pomične deformabilne zapreke; |
| --- | --- |

2.13.

„udarna glava” znači deformabilni dio montiran na prednji dio pomične deformabilne zapreke;

| 2.14. | „kolica” znači okvir na kotačima koji se može slobodno pomicati duž uzdužne osi u točki udara. Njegov prednji dio nosi udarnu glavu; |
| --- | --- |

2.14.

„kolica” znači okvir na kotačima koji se može slobodno pomicati duž uzdužne osi u točki udara. Njegov prednji dio nosi udarnu glavu;

| 2.15. | „visokonaponski” znači klasifikacija električnog sastavnog dijela ili strujnog kruga ako je efektivna vrijednost njegova radnog napona > 60 V i ≤ 1 500 V za istosmjernu struju ili > 30 V i ≤ 1 000 V za izmjeničnu struju; |
| --- | --- |

2.15.

„visokonaponski” znači klasifikacija električnog sastavnog dijela ili strujnog kruga ako je efektivna vrijednost njegova radnog napona > 60 V i ≤ 1 500 V za istosmjernu struju ili > 30 V i ≤ 1 000 V za izmjeničnu struju;

| 2.16. | „sustav za pohranjivanje energije s mogućnošću ponovnog punjenja (REESS)” znači sustav za pohranjivanje energije s mogućnošću ponovnog punjenja kojim se osigurava električna energija za pogon; |
| --- | --- |

2.16.

„sustav za pohranjivanje energije s mogućnošću ponovnog punjenja (REESS)” znači sustav za pohranjivanje energije s mogućnošću ponovnog punjenja kojim se osigurava električna energija za pogon;

| 2.17. | „pregrada za električnu zaštitu” znači dio koji služi za zaštitu od svakog izravnog dodira s dijelovima pod visokim naponom; |
| --- | --- |

2.17.

„pregrada za električnu zaštitu” znači dio koji služi za zaštitu od svakog izravnog dodira s dijelovima pod visokim naponom;

| 2.18. | „električni pogonski sustav” znači strujni krug koji uključuje pogonski motor (motore), a može uključivati i RESS, sustav za pretvorbu električne energije, elektroničke pretvarače, jedinice s pridruženim ožičenjem i priključcima te mehaničke spojnice za napajanje RESS-a; |
| --- | --- |

2.18.

„električni pogonski sustav” znači strujni krug koji uključuje pogonski motor (motore), a može uključivati i RESS, sustav za pretvorbu električne energije, elektroničke pretvarače, jedinice s pridruženim ožičenjem i priključcima te mehaničke spojnice za napajanje RESS-a;

| 2.19. | „dijelovi pod naponom” znači vodljivi dio (dijelovi) kroz koji su u uobičajenoj uporabi uklopljeni u napajanje električnom energijom; |
| --- | --- |

2.19.

„dijelovi pod naponom” znači vodljivi dio (dijelovi) kroz koji su u uobičajenoj uporabi uklopljeni u napajanje električnom energijom;

| 2.20. | „izloženi vodljivi dio” znači vodljivi dio koji se može dotaknuti u skladu sa stupnjem zaštite IPXXB i koji može postati uklopljen u napajanje električnom energijom u slučaju greške u izolaciji. To uključuje dijelove pod pokrovom koji se može ukloniti bez upotrebe alata; |
| --- | --- |

2.20.

„izloženi vodljivi dio” znači vodljivi dio koji se može dotaknuti u skladu sa stupnjem zaštite IPXXB i koji može postati uklopljen u napajanje električnom energijom u slučaju greške u izolaciji. To uključuje dijelove pod pokrovom koji se može ukloniti bez upotrebe alata;

| 2.21. | „izravan dodir” znači dodir osoba s dijelovima pod visokim naponom; |
| --- | --- |

2.21.

„izravan dodir” znači dodir osoba s dijelovima pod visokim naponom;

| 2.22. | „neizravan dodir” znači dodir osoba s izloženim vodljivim dijelovima; |
| --- | --- |

2.22.

„neizravan dodir” znači dodir osoba s izloženim vodljivim dijelovima;

| 2.23. | „stupanj zaštite IPXXB” znači zaštita s pomoću pregrada i kućišta električnih uređaja od dodira s dijelovima pod visokim naponom koja je ispitana zglobnom mjernom sondom (stupanj IPXXB) i opisana u odjeljku 4. Priloga 9.; |
| --- | --- |

2.23.

„stupanj zaštite IPXXB” znači zaštita s pomoću pregrada i kućišta električnih uređaja od dodira s dijelovima pod visokim naponom koja je ispitana zglobnom mjernom sondom (stupanj IPXXB) i opisana u odjeljku 4. Priloga 9.;

| 2.24. | „radni napon” znači najveća efektivna vrijednost napona strujnog kruga koju je naveo proizvođač, a koja se može izmjeriti između bilo kojih vodljivih dijelova u otvorenom strujnom krugu ili pri uobičajenim uvjetima rada. Ako je strujni krug galvanski odvojen, radni se napon utvrđuje za svaki odvojeni krug; |
| --- | --- |

2.24.

„radni napon” znači najveća efektivna vrijednost napona strujnog kruga koju je naveo proizvođač, a koja se može izmjeriti između bilo kojih vodljivih dijelova u otvorenom strujnom krugu ili pri uobičajenim uvjetima rada. Ako je strujni krug galvanski odvojen, radni se napon utvrđuje za svaki odvojeni krug;

| 2.25. | „priključni sustav za napajanje sustava za pohranjivanje energije s mogućnošću ponovnog punjenja (REESS)” znači strujni krug koji se koristi za napajanje REESS-a iz vanjskog izvora napajanja električnom energijom, uključujući ulazni priključak na vozilu; |
| --- | --- |

2.25.

„priključni sustav za napajanje sustava za pohranjivanje energije s mogućnošću ponovnog punjenja (REESS)” znači strujni krug koji se koristi za napajanje REESS-a iz vanjskog izvora napajanja električnom energijom, uključujući ulazni priključak na vozilu;

| 2.26. | „električno podvozje” znači komplet električno povezanih vodljivih dijelova čiji se električni potencijal uzima kao referentna vrijednost; |
| --- | --- |

2.26.

„električno podvozje” znači komplet električno povezanih vodljivih dijelova čiji se električni potencijal uzima kao referentna vrijednost;

| 2.27. | „strujni krug” znači sklop povezanih dijelova pod visokim naponom koji je konstruiran tako da je pri uobičajenom radu pod visokim naponom; |
| --- | --- |

2.27.

„strujni krug” znači sklop povezanih dijelova pod visokim naponom koji je konstruiran tako da je pri uobičajenom radu pod visokim naponom;

| 2.28. | „sustav za pretvorbu električne energije” znači sustav (npr. gorivni članak) kojim se proizvodi i osigurava električna energija za električni pogon; |
| --- | --- |

2.28.

„sustav za pretvorbu električne energije” znači sustav (npr. gorivni članak) kojim se proizvodi i osigurava električna energija za električni pogon;

| 2.29. | „elektronički pretvarač” znači uređaj za upravljanje i/ili pretvorbu električne energije za električni pogon; |
| --- | --- |

2.29.

„elektronički pretvarač” znači uređaj za upravljanje i/ili pretvorbu električne energije za električni pogon;

| 2.30. | „kućište” znači dio koji okružuje unutarnje jedinice i štiti ih od izravnog dodira; |
| --- | --- |

2.30.

„kućište” znači dio koji okružuje unutarnje jedinice i štiti ih od izravnog dodira;

| 2.31. | „visokonaponska sabirnica” znači strujni krug sa spojnim sustavom za punjenje REESS-a koji radi pri visokom naponu; |
| --- | --- |

2.31.

„visokonaponska sabirnica” znači strujni krug sa spojnim sustavom za punjenje REESS-a koji radi pri visokom naponu;

| 2.32. | „kruti izolator” znači izolacijska obloga kabelskog snopa koji pokriva i štiti dijelove pod visokim naponom od izravnog dodira. To uključuje pokrove za izolaciju dijelova priključaka pod visokim naponom i lak ili boje za izolaciju; |
| --- | --- |

2.32.

„kruti izolator” znači izolacijska obloga kabelskog snopa koji pokriva i štiti dijelove pod visokim naponom od izravnog dodira. To uključuje pokrove za izolaciju dijelova priključaka pod visokim naponom i lak ili boje za izolaciju;

| 2.33. | „automatski prekidač” znači uređaj koji, kad se aktivira, galvanski odvaja izvore električne energije od ostatka visokonaponskog strujnog kruga električnog pogonskog sustava; |
| --- | --- |

2.33.

„automatski prekidač” znači uređaj koji, kad se aktivira, galvanski odvaja izvore električne energije od ostatka visokonaponskog strujnog kruga električnog pogonskog sustava;

| 2.34. | „pogonski akumulator otvorenog tipa” znači akumulator za koji je potrebna tekućina i koji proizvodi vodikov plin koji se ispušta u zrak; |
| --- | --- |

2.34.

„pogonski akumulator otvorenog tipa” znači akumulator za koji je potrebna tekućina i koji proizvodi vodikov plin koji se ispušta u zrak;

| 2.35. | „sustav za automatsko zaključavanje vrata” znači sustav kojim se automatski zaključavaju vrata unaprijed određenom brzinom ili pod bilo kojim drugim uvjetom kako je definirao proizvođač. |
| --- | --- |

2.35.

„sustav za automatsko zaključavanje vrata” znači sustav kojim se automatski zaključavaju vrata unaprijed određenom brzinom ili pod bilo kojim drugim uvjetom kako je definirao proizvođač.

3.   ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU

3.1.   Zahtjev za homologaciju vozila s obzirom na zaštitu putnika u slučaju bočnog sudara podnosi proizvođač vozila ili njegov ovlašteni zastupnik.

3.2.   Zahtjevu se prilažu u nastavku navedeni dokumenti u tri primjerka sa sljedećim podacima:

| 3.2.1. | detaljan opis tipa vozila s obzirom na nosivu konstrukciju, dimenzije, oblik i sastavne materijale; |
| --- | --- |

3.2.1.

detaljan opis tipa vozila s obzirom na nosivu konstrukciju, dimenzije, oblik i sastavne materijale;

| 3.2.2. | fotografije i/ili dijagrami i crteži vozila na kojima se vidi tip vozila sprijeda, bočno i odostraga te konstrukcijski detalji bočnog dijela nosive konstrukcije; |
| --- | --- |

3.2.2.

fotografije i/ili dijagrami i crteži vozila na kojima se vidi tip vozila sprijeda, bočno i odostraga te konstrukcijski detalji bočnog dijela nosive konstrukcije;

| 3.2.3. | podaci o masi vozila definiranoj u odjeljku 2.11. ovog Pravilnika; |
| --- | --- |

3.2.3.

podaci o masi vozila definiranoj u odjeljku 2.11. ovog Pravilnika;

| 3.2.4. | oblik i unutrašnje mjere putničkog prostora; |
| --- | --- |

3.2.4.

oblik i unutrašnje mjere putničkog prostora;

| 3.2.5. | opis relevantne bočne unutrašnje opreme i zaštitnih sustava koji su ugrađeni u vozilo; |
| --- | --- |

3.2.5.

opis relevantne bočne unutrašnje opreme i zaštitnih sustava koji su ugrađeni u vozilo;

| 3.2.6. | općenit opis vrste izvora električne energije, njegova položaja i električnog pogonskog sustava (npr. hibridni ili električni); |
| --- | --- |

3.2.6.

općenit opis vrste izvora električne energije, njegova položaja i električnog pogonskog sustava (npr. hibridni ili električni);

3.3.   Podnositelj zahtjeva za homologaciju ovlašten je predočiti sve podatke i rezultate provedenih ispitivanja na temelju kojih se može utvrditi da prototipna vozila mogu ispunjavati zahtjeve dovoljno precizno.

3.4.   Tehničkoj službi koja je odgovorna za provedbu homologacijskih ispitivanja dostavlja se vozilo koje predstavlja tip vozila koji treba homologirati.

3.4.1.   Vozilo koje nema sve sastavne dijelove koji pripadaju tom tipu može se prihvatiti za ispitivanja pod uvjetom da se može dokazati da odsustvo tih sastavnih dijelova ne šteti radnim karakteristikama koje su propisane u zahtjevima ovog Pravilnika.

3.4.2.   Podnositelj zahtjeva za homologaciju odgovoran je za dokazivanje da se prethodno navedeni odjeljak 3.4.1. primjenjuje u skladu sa zahtjevima ovog Pravilnika.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1.   Ako tip vozila za koje se podnosi zahtjev za homologaciju prema ovom Pravilniku ispunjava zahtjeve iz odjeljka 5. u nastavku, dodjeljuje se homologacija navedenog tipa vozila.

4.2.   U slučaju dvojbe pri provjeri usklađenosti vozila sa zahtjevima iz ovog Pravilnika vodi se računa o svim podacima ili rezultatima ispitivanja proizvođača koji se mogu uzeti u obzir pri potvrdi homologacijskog ispitivanja koje je provela tehnička služba.

4.3.   Homologacijski se broj dodjeljuje za svaki homologirani tip. Njegove prve dvije znamenke (03, što trenutačno odgovara nizu izmjena 03) ukazuju na niz izmjena koje obuhvaćaju najnovije važne tehničke izmjene Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti homologacijski broj drugom tipu vozila.

4.4.   Obavijest o homologaciji ili proširenju ili odbijanju homologacije tipa vozila u skladu s ovim Pravilnikom dostavlja se strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu prema primjerku iz Priloga 1. ovom Pravilniku; toj se obavijesti u odgovarajućem mjerilu prilažu fotografije i/ili shematski prikazi te crteži koje je dostavio podnositelj zahtjeva za homologaciju, u formatu ne većem od formata A4 (210 × 297 mm) ili formatu presavijenom na taj format.

4.5.   Na svako se vozilo koje je sukladno tipu vozila homologiranom prema ovom Pravilniku na vidljivo i lako dostupno mjesto naznačeno na homologacijskom obrascu stavlja međunarodna homologacijska oznaka koju čine:

| 4.5.1. | krug oko slova „E” iza kojega slijedi razlikovni broj zemlje koja je dodijelila homologaciju (2); |
| --- | --- |

4.5.1.

krug oko slova „E” iza kojega slijedi razlikovni broj zemlje koja je dodijelila homologaciju (2);

| 4.5.2. | broj ovog Pravilnika, nakon kojeg slijedi slovo „R”, crtica te broj homologacije desno od kruga kako je propisano u odjeljku 4.5.1. |
| --- | --- |

4.5.2.

broj ovog Pravilnika, nakon kojeg slijedi slovo „R”, crtica te broj homologacije desno od kruga kako je propisano u odjeljku 4.5.1.

4.6.   Ako vozilo odgovara tipu vozila homologiranom na temelju jednog ili više drugih Pravilnika priloženih Sporazumu u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika, simbol opisan u odjeljku 4.5.1. nije potrebno ponavljati; u tom slučaju brojevi pravilnika i homologacije te dodatni simboli svih pravilnika na temelju kojih je homologacija dodijeljena u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika stavljaju se u okomitim stupcima desno od simbola propisanog u odjeljku 4.5.1.

4.7.   Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva i neizbrisiva.

4.8.   Homologacijska se oznaka postavlja na pločicu s podacima vozila koju je pričvrstio proizvođač ili blizu nje.

4.9.   U Prilogu 2. ovom Pravilniku navode se primjeri postavljanja homologacijskih oznaka.

5.   SPECIFIKACIJE I ISPITIVANJA

5.1.   Vozilo se podvrgava ispitivanju u skladu s Prilogom 4. ovom Pravilniku.

5.1.1.   Ispitivanje će se provesti na vozačevoj strani vozila osim ako je asimetričnost konstrukcije bočnih stranica vozila tolika da utječe na rezultate pri bočnom sudaru. U tom slučaju smije se koristiti jedna od alternativa opisanih u odjeljcima 5.1.1.1. ili 5.1.1.2., prema dogovoru između proizvođača i nadležnog homologacijskog tijela.

5.1.1.1.   Proizvođač će nadležnom homologacijskom tijelu dostaviti podatke koji se odnose na kompatibilnost rezultata u usporedbi s vozačevom stranom u slučaju da se ispitivanje provodi na toj strani.

5.1.1.2.   Nadležno homologacijsko tijelo na temelju konstrukcije vozila odlučit će o provođenju ispitivanja na strani suprotnoj od vozačeve jer se ona smatra najmanje povoljnom.

5.1.2.   Tehnička služba, nakon savjetovanja s proizvođačem, može zahtijevati da se ispitivanje izvrši sa sjedalom u položaju koji je različit od onog naznačenog u odjeljku 5.5.1. Priloga 4. Taj položaj sjedala navodi se u izvješću o ispitivanju (3).

5.1.3.   Ako su uvjeti iz odjeljaka 5.2. i 5.3. u nastavku ispunjeni, rezultat ispitivanja smatra se zadovoljavajućim.

5.2.   Kriteriji radnog učinka

Vozila opremljena električnim pogonom dodatno moraju ispunjavati uvjete iz odjeljka 5.3.7. To se može učiniti odvojenim ispitivanjem sudarom na zahtjev proizvođača i nakon potvrde tehničke službe, pod uvjetom da električni sastavni dijelovi ne utječu na radni učinak tipa vozila s obzirom na zaštitu putnika kako je definirano u odjeljcima od 5.2.1. do 5.3.5. ovog Pravilnika. Ako se primjenjuje taj uvjet, zahtjevi iz odjeljka 5.3.7. provjeravaju se u skladu s metodama iz Priloga 4. ovom Pravilniku, osim odjeljaka 6., 7. i dodataka 1. i 2. Ipak lutka za ispitivanje bočnog sudara postavlja se na prednje sjedalo na strani na kojoj dolazi do sudara.

5.2.1.   Kriteriji radnog učinka određeni za ispitivanje sudarom u skladu s Dodatkom 1. Prilogu 4. ovog Pravilnika moraju ispunjavati sljedeće zahtjeve:

5.2.1.1.   Kriterij za radni učinak glave (HPC) mora biti manji od 1 000; ako ne dolazi do dodira glave, HPC se ne mjeri niti izračunava, već se bilježi kao „bez dodira glave”.

5.2.1.2.   Kriteriji za radni učinak prsnog koša su:

| (a) | Kriterij deformacije rebara (RDC) mora biti manji od 42 mm; |
| --- | --- |

(a)

Kriterij deformacije rebara (RDC) mora biti manji od 42 mm;

| (b) | Kriterij mekog tkiva (VC) mora biti manji od 1,0 m/s. |
| --- | --- |

(b)

Kriterij mekog tkiva (VC) mora biti manji od 1,0 m/s.

U prijelaznom razdoblju koje traje dvije godine od datuma navedenog u odjeljku 10.2. ovog Pravilnika vrijednost V * °C nije kriterij za prolaz/pad na homologacijskom ispitivanju, no ta se vrijednost mora zabilježiti u izvješću o ispitivanju, a nadležna homologacijska tijela moraju prikupljati te podatke. Nakon prijelaznog razdoblja, vrijednost VC od 1,0 m/s primjenjuje se kao kriterij za prolaz/pad osim ako ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik odluče drugačije.

5.2.1.3.   Kriterij za radni učinak zdjelice je:

najveća sila na spoju zdjeličnih kostiju (PSPF) mora biti manja od 6 kN.

5.2.1.4.   Kriterij za radni učinak abdomena je:

najveća sila na abdomen (APF) mora biti manja od 2,5 kN unutarnje sile (odgovara vanjskoj sili od 4,5 kN).

5.3.   Posebni zahtjevi

5.3.1.   Ni jedna vrata ne smiju se otvoriti za vrijeme ispitivanja.

5.3.1.1.   U slučaju sustava za automatsko zaključavanje vrata koji se ugrađuju prema želji i/ili koje može deaktivirati vozač, taj se zahtjev provjerava jednim od sljedeća dva postupka ispitivanja, prema izboru proizvođača:

5.3.1.1.1.   Ako se provodi ispitivanje u skladu s Prilogom 4. odjeljkom 5.2.2.1., proizvođač dodatno dokazuje tehničkoj službi (npr. s pomoću internih podataka proizvođača) da se, ako ne postoji sustav ili kad je sustav deaktiviran, u slučaju sudara neće otvoriti ni jedna vrata.

5.3.1.1.2.   Ako se provodi ispitivanje u skladu s Prilogom 4. odjeljkom 5.2.2.2., proizvođač dodatno dokazuje da su za nezaključana bočna vrata na strani na kojoj ne dolazi do udarca ispunjeni zahtjevi za inercijsko opterećenje iz odjeljka 6.1.4. niza izmjena 03 Pravilnika br. 11.

5.3.2.   Nakon sudara bočna vrata na strani na kojoj ne dolazi do udarca otključavaju se.

5.3.2.1.   U slučaju vozila opremljenih sustavom za automatsko zaključavanje vrata, vrata se zaključavaju prije trenutka sudara i otključavaju nakon sudara barem na strani na kojoj ne dolazi do udarca.

5.3.2.2.   U slučaju sustava za automatsko zaključavanje vrata koji se ugrađuju prema želji i/ili koje može deaktivirati vozač, taj se zahtjev provjerava jednim od sljedeća dva postupka ispitivanja, prema izboru proizvođača:

5.3.2.2.1.   Ako se provodi ispitivanje u skladu s Prilogom 4. odjeljkom 5.2.2.1., proizvođač dodatno dokazuje tehničkoj službi (npr. s pomoću internih podataka proizvođača) da se, ako ne postoji sustav ili kad je sustav deaktiviran, nakon sudara otključavaju vrata na strani na kojoj ne dolazi do udarca.

5.3.2.2.2.   Ako se provodi ispitivanje u skladu s Prilogom 4. odjeljkom 5.2.2.2., proizvođač dodatno dokazuje da pri inercijskom opterećenju iz odjeljka 6.1.4. niza izmjena 03 Pravilnika br. 11. nezaključana bočna vrata na strani na kojoj ne dolazi do udara ostaju nezaključana.

5.3.3.   Poslije sudara bez upotrebe alata mora biti moguće:

| 5.3.3.1. | otvoriti dovoljan broj vrata, predviđenih za normalan ulaz i izlaz putnika, a ako je potrebno i nagnuti naslon sjedala ili cijela sjedala kako bi se svim putnicima omogućilo napuštanje vozila; |
| --- | --- |

5.3.3.1.

otvoriti dovoljan broj vrata, predviđenih za normalan ulaz i izlaz putnika, a ako je potrebno i nagnuti naslon sjedala ili cijela sjedala kako bi se svim putnicima omogućilo napuštanje vozila;

| 5.3.3.2. | osloboditi lutku od zaštitnog sustava; |
| --- | --- |

5.3.3.2.

osloboditi lutku od zaštitnog sustava;

| 5.3.3.3. | izvaditi lutku iz vozila. |
| --- | --- |

5.3.3.3.

izvaditi lutku iz vozila.

5.3.4.   Niti jedan unutarnji uređaj ili sastavni dio ne smije se odvojiti tako da bi se znatno povećao rizik ozljede od oštrih izbočina ili nazubljenih rubova.

5.3.5.   Puknuća kao posljedica trajnih deformacija prihvatljiva su pod uvjetom da ta puknuća ne povećavaju rizik od ozljeda.

5.3.6.   Ako poslije sudara tekućina kontinuirano istječe iz sustava dovoda goriva, maseni protok pri istjecanju ne smije biti veći od 30 g/min; ako se tekućine iz sustava dovoda goriva miješaju s tekućinama iz ostalih sustava i te različite tekućine ne mogu se jednostavno odvojiti i identificirati, pri ocjenjivanju brzine kontinuiranog istjecanja u obzir se uzima sva prikupljena tekućina.

5.3.7.   Nakon ispitivanja provedenog u skladu s postupkom definiranim u Prilogu 4. ovog Pravilnika, visokonaponski električni pogonski sustav te visokonaponski sastavni dijelovi i sustavi koji su galvanski priključeni na visokonaponsku sabirnicu električnog pogonskog sustava ispunjavaju sljedeće zahtjeve:

5.3.7.1.   Zaštita od strujnog udara

Nakon sudara mora biti ispunjen barem jedan od četiri kriterija navedena u odjeljcima od 5.3.7.1.1. do 5.3.7.1.4.2.

Ako vozilo ima funkciju automatskog prekidača ili uređaje koji galvanski dijele strujni krug električnog pogona tijekom vožnje, primjenjuje se barem jedan od sljedećih kriterija na isključeni krug ili na svaki pojedinačni odvojeni krug nakon što je aktivirana funkcija prekidača.

Međutim, kriteriji definirani u odjeljku 5.3.7.1.4. ne primjenjuju se ako više od jednog potencijala dijela visokonaponske sabirnice nije zaštićeno u skladu s uvjetima stupnja zaštite IPXXB.

Ako se ispitivanje provodi pod uvjetom da dijelovi visokonaponskog sustava nisu pod naponom, zaštita od strujnog udara za odgovarajuće dijelove dokazuje se u skladu s odjeljkom 5.3.7.1.3. ili 5.3.7.1.4.

Za priključni sustav za napajanje REESS-a koji nije pod električnim naponom tijekom vožnje mora biti ispunjen barem jedan od četiri kriterija navedena u odjeljcima od 5.3.7.1.1. do 5.3.7.1.4.

5.3.7.1.1.   Nepostojanje visokog napona

Naponi Vb, V1 i V2 visokonaponske sabirnice ne smiju biti veći od 30 VAC ili 60 VAC kako je navedeno u odjeljku 2. Priloga 9.

5.3.7.1.2.   Niska električna energija

Ukupna energija (TE) na visokonaponskim sabirnicama mora biti manja od 2,0 džula ako se mjeri prema postupku ispitivanja kako je navedeno u odjeljku 3. Priloga 9. s pomoću formule (a). Alternativno, ukupna energija (TE) može se izračunati s pomoću izmjerenog napona Vb visokonaponske sabirnice i kapaciteta X-kondenzatora (Cx) koji je naveo proizvođač u skladu s formulom (b) iz odjeljka 3. Priloga 9.

Energija pohranjena u Y-kondenzatoru (TEy1, TEy2) također mora biti manja od 2,0 džula. To se izračunava mjerenjem napona V1 i V2 visokonaponskih sabirnica i električnog podvozja te kapaciteta Y-kondenzatora koji je naveo proizvođač u skladu s formulom (c) iz odjeljka 3. Priloga 9.

5.3.7.1.3.   Fizička zaštita

Radi zaštite od izravnog dodira s dijelovima pod visokim naponom osigurava se stupanj zaštite IPXXB.

Osim toga, radi zaštite od strujnog udara do kojeg bi moglo doći neizravnim dodirom, otpor među svim izloženim vodljivim dijelovima i električnim podvozjem mora biti manji od 0,1 oma pri jakosti struje od najmanje 0,2 ampera.

Taj je zahtjev ispunjen ako je galvanski spoj zavaren.

5.3.7.1.4.   Izolacijski otpor

Kriteriji navedeni u odjeljcima 5.3.7.1.4.1. i 5.3.7.1.4.2. moraju se ispuniti.

Mjerenje se provodi u skladu s odjeljkom 5. Priloga 9.

5.3.7.1.4.1.   Električni pogonski sustav koji se sastoji od odvojenih sabirnica istosmjerne i izmjenične struje.

Ako su visokonaponske sabirnice izmjenične struje i visokonaponske sabirnice istosmjerne struje galvanski međusobno izolirane, izolacijski otpor između visokonaponske sabirnice i električnog podvozja (Ri, kako je određeno u odjeljku 5. Priloga 9.) iznosi najmanje 100 Ω/V radnog napona za sabirnice istosmjerne struje i najmanje 500 Ω/V radnog napona za sabirnice izmjenične struje.

5.3.7.1.4.2.   Električni pogonski sustav koji se sastoji od kombiniranih sabirnica za istosmjernu i izmjeničnu struju.

Ako su visokonaponske sabirnice izmjenične struje i visokonaponske sabirnice istosmjerne struje galvanski povezane, izolacijski otpor između visokonaponske sabirnice i električnog podvozja (Ri, kako je određeno u odjeljku 5. Priloga 9.) iznosi najmanje 500 Ω/V radnog napona.

Međutim, ako su sve visokonaponske sabirnice izmjenične struje zaštićene stupnjem zaštite IPXXB, a izmjenični napon nakon sudara vozila nije veći od 30 V, izolacijski otpor između visokonaponske sabirnice i električnog podvozja (Ri, kako je određeno u odjeljku 5. Priloga 9.) iznosi najmanje 100 Ω/V radnog napona.

5.3.7.2.   Istjecanje elektrolita

U razdoblju između sudara i 30 minuta nakon sudara iz REESS-a u prostor za putnike ne smiju istjecati elektroliti i iz REESS-a ne smije isteći više od 7 % elektrolita osim pogonskih akumulatora otvorenog tipa izvan putničkog prostora. Pri pogonskim akumulatorima otvorenog tipa iz putničkog prostora ne smije isteći više od 7 %, a najviše 5,0 litara.

Proizvođač dokazuje usklađenost u skladu s odjeljkom 6. Priloga 9.

5.3.7.3.   Zadržavanje REESS-a

REESS smješten unutar putničkog prostora ostaje na mjestu na kojem je postavljen, a sastavni dijelovi REESS-a ostaju unutar kućišta REESS-a.

Ni jedan dio REESS-a koji je zbog ocjene električne sigurnosti smješten izvan putničkog prostora ne smije ući u putnički prostor za vrijeme ili nakon ispitivanja sudarom.

Proizvođač dokazuje usklađenost u skladu s odjeljkom 7. Priloga 9.

6.   PREINAKE TIPA VOZILA

6.1.   O svim preinakama koje utječu na nosivu konstrukciju, broj i vrstu sjedala, unutrašnju opremu ili položaj upravljačkih uređaja vozila ili mehaničke dijelove koji bi mogli utjecati na sposobnost apsorpcije energije bočne strane vozila obavješćuje se nadležno homologacijsko tijelo koje dodjeljuje homologaciju. Homologacijsko tijelo tada može:

6.1.1.   smatrati da učinjene preinake vrlo vjerojatno neće imati znatniji štetni učinak i da u svakom slučaju vozilo ipak ispunjava zahtjeve ili

6.1.2.   zahtijevati dodatno izvješće o ispitivanju od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja.

6.1.2.1.   Za svaku preinaku vozila koja utječe na vanjski oblik nosive konstrukcije vozila ili bilo kakvu promjenu referentne mase za više od 8 % koja bi prema ocjeni tijela mogla imati znatan utjecaj na rezultate ispitivanja zahtijeva se ponavljanje ispitivanja kako je opisano u Prilogu 4.

6.1.2.2.   Ako tehnička služba, nakon savjetovanja s proizvođačem vozila, smatra da preinake na tipu vozila nisu dovoljne da bi se zahtijevalo cjelovito ponovno ispitivanje, može se upotrijebiti djelomično ispitivanje. To bi bio slučaj ako se referentna masa promijenila za manje od 8 % u odnosu na izvorno vozilo ili ako se broj prednjih sjedala nije mijenjao. Promjena vrste sjedala ili unutrašnje opreme ne treba značiti automatski zahtjev za cjelovito ponovno ispitivanje. Primjer kako pristupiti ovom problemu naveden je u Prilogu 8.

6.2.   O potvrđivanju ili odbijanju homologacije, navodeći izmjene, obavješćuju se putem postupka navedenog u odjeljku 4.4. stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik.

6.3.   Nadležno homologacijsko tijelo koje izdaje proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj svakom obrascu s izjavom sastavljenom za to proširenje.

7.   SUKLADNOST PROIZVODNJE

Proizvodni postupci moraju biti u skladu s postupcima navedenima u Sporazumu, Prilogu 2. (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) uz sljedeće zahtjeve.

7.1.   Svako vozilo homologirano na temelju ovog Pravilnika mora biti proizvedeno tako da bude u skladu s homologiranim tipom i mora ispunjavati zahtjeve iz odjeljka 5.

7.2.   Nositelj homologacije osigurava da se za svaki tip vozila provedu barem testovi koji se odnose na mjerenja.

7.3.   Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u svako doba provjeriti metode kontrole sukladnosti koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Uobičajena je učestalost tih provjera jednom svake dvije godine.

8.   KAZNE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE

8.1.   Homologacija dodijeljena s obzirom na tip vozila sukladno ovom Pravilniku može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi navedeni u odjeljku 7.1. ili ako vozilo ili vozila ne prođu provjere predviđene u odjeljku 7.2.

8.2.   Ako ugovorna stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, o tome odmah obavješćuje druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik obrascem s izjavom koji odgovara predlošku iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

9.   KONAČNO OBUSTAVLJENA PROIZVODNJA

Ako nositelj homologacije potpuno prestane proizvoditi tip vozila homologiranog u skladu s ovim Pravilnikom, o tome obavješćuje nadležno homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Nakon što primi odgovarajuću obavijest, tijelo o tome obavješćuje ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik obrascem s izjavom koji odgovara predlošku iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

10.   PRIJELAZNE ODREDBE

10.1.   Počevši od službenog dana stupanja na snagu Dopune 1.nizu izmjena 02, ni jedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbiti dodjelu homologacije na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen Dopunom 1. nizu izmjena 02.

10.2.   Nakon 12 mjeseci od dana stupanja na snagu niza izmjena 02 ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dodjeljuju homologacije samo za one tipove vozila koji ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 02.

10.3.   Nakon 60 mjeseci od dana stupanja na snagu niza izmjena 02 ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik mogu odbiti prvu nacionalnu registraciju (prvo puštanje u promet) vozila koja ne ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 02.

10.4.   Nakon 36 mjeseci od dana stupanja na snagu Dopune 1. nizu izmjena 02 ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dodjeljuju homologacije samo za one tipove vozila koji ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen Dopunom 1. nizu izmjena 02.

10.5.   Nakon 84 mjeseca od dana stupanja na snagu Dopune 1. nizu izmjena 02 ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik mogu odbiti prvu nacionalnu registraciju (prvo puštanje u promet) vozila koja ne ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen Dopunom 1. nizu izmjena 02.

10.6.   Od službenog dana stupanja na snagu niza izmjena 03 ni jedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbiti dodijeliti homologaciju na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 03.

10.7.   Nakon 24 mjeseca od dana stupanja na snagu niza izmjena 03 ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dodjeljuju homologacije samo za one tipove vozila koji ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 03.

Međutim, u slučaju vozila na visokonaponski električni pogonski sustav, odobrava se dodatno razdoblje od 12 mjeseci uz uvjet da proizvođač dokaže tehničkoj službi da vozilo pruža razine sigurnosti koje su jednakovrijedne razinama zahtijevanima ovim Pravilnikom kako je izmijenjen nizom izmjena 03.

10.8.   Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne smiju odbiti produljiti homologacije koje su dodijeljene prema prethodnim nizovima izmjena ovog Pravilnika ako tim produljenjem ne dolazi do promjena u pogonskom sustavu vozila.

Međutim, nakon 48 mjeseci od službenog dana stupanja na snagu niza izmjena 03, ne smiju se produljivati homologacije koje su dodijeljene prema prethodnim nizovima izmjena za vozila na visokonaponski električni pogonski sustav.

10.9.   Ako u vrijeme stupanja na snagu niza izmjena 03 ovog Pravilnika postoje nacionalni zahtjevi u odnosu na zaštitne odredbe za vozila na visokonaponski električni pogonski sustav, ugovorne stranke koje primjenjuju Pravilnik mogu odbiti nacionalnu homologaciju takvih vozila koja nisu u skladu s nacionalnim zahtjevima, osim ako su vozila homologirana prema nizu izmjena 03 ovog Pravilnika.

10.10.   Nakon 48 mjeseci od stupanja na snagu niza izmjena 03 ovog Pravilnika ugovorne stranke koje primjenjuju Pravilnik mogu odbiti nacionalnu ili regionalnu homologaciju tipa i mogu odbiti prvu nacionalnu ili regionalnu registraciju (prvo puštanje u promet) vozila na visokonaponski električni pogonski sustav koja nisu u skladu sa zahtjevima niza izmjena 03 ovog Pravilnika.

10.11.   Homologacije vozila prema nizu izmjena 02 ovog Pravilnika na koje ne utječe niz izmjena 03 ostaju valjane i ugovorne stranke koje primjenjuju Pravilnik nastavljaju ih prihvaćati.

10.12.   Do 18 mjeseci nakon dana stupanja na snagu Dopune 3. nizu izmjena 03 ovog Pravilnika ugovorne stranke koje primjenjuju Pravilnik nastavljaju dodjeljivati homologacije tipa prema nizu izmjena 03 ovog Pravilnika ne uzimajući u obzir odredbe Dopune 3.

11.   NAZIVI I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBI ODGOVORNIH ZA PROVOĐENJE HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA I NADLEŽNIH HOMOLOGACIJSKIH TIJELA

Ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik obavješćuju Tajništvo Ujedinjenih Naroda o imenima i adresama tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskog ispitivanja i nadležnih homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologaciju i kojima se šalju obrasci kojima se potvrđuje dodjela ili proširenje ili odbijanje ili povlačenje homologacija izdanih u drugim državama.

---

(1)  Kao što je definirano u Konsolidiranoj rezoluciji o izradi vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, stav. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  Razlikovni brojevi ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedeni su u Prilogu 3. Konsolidiranoj rezoluciji o izradi vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, Prilog 3. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(3)  Do 30. rujna 2000., za potrebe zahtjeva pri ispitivanju, opseg uzdužnih podešavanja ograničen je tako da se točka H nalazi unutar područja određenog duljinom otvora vrata.

---

PRILOG 1.

Image

---

PRILOG 2.

IZGLED HOMOLOGACIJSKE OZNAKE

PRIMJER A

(vidjeti odjeljak 4.5. ovog Pravilnika)

Image

Gore prikazana homologacijska oznaka pričvršćena na vozilo znači da je taj tip vozila, s obzirom na zaštitu putnika u slučaju bočnog sudara, homologiran u Nizozemskoj (E 4) u skladu s Pravilnikom br. 95 pod homologacijskim brojem 031424. Homologacijski broj pokazuje da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika 95, kako je izmijenjen nizom izmjena 03.

PRIMJER B

(vidjeti odjeljak 4.6. ovog Pravilnika)

Image

Gore prikazana homologacijska oznaka pričvršćena na vozilo znači da je taj tip vozila homologiran u Nizozemskoj (E 4) u skladu s pravilnicima br. 95 i 24 (1). Prve dvije znamenke homologacijskih brojeva znače da je na datume dodjele dotičnih homologacija u Pravilnik br. 95 bio uključen niz izmjena 03 i u Pravilnik br. 24 niz izmjena 03.

---

(1)  Drugi broj naveden je samo kao primjer.

---

PRILOG 3.

Postupak određivanja točke H i stvarnoga kuta trupa za sjedeće položaje u motornim vozilima (1)

| Dodatak 1. – | Opis trodimenzionalne naprave za određivanje točke H (3D H naprava) (1) |
| --- | --- |

Dodatak 1. –

| Dodatak 2. – | Trodimenzionalni referentni sustav (1) |
| --- | --- |

Dodatak 2. –

| Dodatak 3. – | Referentni podaci o sjedećim položajima (1) |
| --- | --- |

Dodatak 3. –

---

(1)  Postupak je opisan u Prilogu 1. Konsolidiranoj rezoluciji o izradi vozila (RE.3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3). www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

PRILOG 4.

POSTUPAK ISPITIVANJA SUDAROM

1.   ISPITNE NAPRAVE

1.1.   Ispitni poligon

Ispitna površina mora biti dovoljno velika da se na nju smjesti pogonski sustav pomične deformabilne zapreke i da dopušta slobodno pomicanje udarenog vozila i ispitne naprave poslije sudara. Dio u kojem se vozilo udara i u kojem dolazi do pomicanja mora biti horizontalan, ravan i čist i mora predstavljati normalnu, suhu i čistu površinu ceste.

2.   UVJETI ISPITIVANJA

2.1.   Vozilo koje se ispituje mora biti nepomično.

2.2.   Pomična deformabilna zapreka mora imati značajke utvrđene u Prilogu 5. ovom Pravilniku. Zahtjevi koji se odnose na pregledavanje navedeni su u dodacima Prilogu 5. Pomična deformabilna zapreka opremljena je odgovarajućim uređajem s pomoću kojeg se sprečava drugi sudar u udareno vozilo.

2.3.   Putanja uzdužne središnje uzdužne okomite ravnine pomične deformabilne zapreke okomita je na središnju uzdužnu okomitu ravninu udarenog vozila.

2.4.   Središnja uzdužna okomita ravnina pomične deformabilne zapreke poklapa se, uz dopušteno odstupanje od ± 25 mm, s poprečnom okomitom ravninom koja prolazi kroz točku R prednjeg sjedala koje se nalazi na udarenoj strani ispitivanog vozila. Središnja vodoravna ravnina koja je omeđena vanjskim bočnim okomitim ravninama prednje strane u trenutku sudara nalazi se unutar dviju ravnina određenih prije ispitivanja i postavljenih 25 mm iznad i ispod prethodno definirane ravnine.

2.5.   Mjerni uređaji usklađeni su s normom ISO 6487:1987 osim ako je drugačije navedeno u ovom Pravilniku.

2.6.   Stabilna temperatura ispitne lutke u trenutku ispitivanja bočnim sudarom je 22 ± 4 C.

3.   ISPITNA BRZINA

Brzina pomične deformabilne zapreke u trenutku sudara jest 50 ± 1 km/h. Ta brzina mora biti stabilizirana najmanje 0,5 m prije sudara. Točnost mjerenja: 1 posto. Međutim, ako je ispitivanje obavljeno pri većoj brzini sudara, a vozilo je ispunilo zahtjeve, ispitivanje se smatra zadovoljavajućim.

4.   STANJE VOZILA

4.1.   Opće specifikacije

Ispitno vozilo mora biti predstavnik vozila iz serijske proizvodnje, uključivati svu opremu koja se obično ugrađuje i mora biti u uobičajenom voznom stanju. Neki dijelovi mogu se izostaviti ili zamijeniti s odgovarajućim masama kad to izostavljanje ili zamjena očito ne utječu na rezultate ispitivanja.

Dogovorom proizvođača i tehničke službe dopuštaju se preinake sustava za gorivo tako da se primjerena količina goriva može upotrijebiti za rad motora ili sustava za pretvorbu električne energije.

4.2.   Zahtjevi za opremu vozila

Ispitno vozilo mora imati svu dodatnu opremu i uređaje za koje je izvjesno da će utjecati na rezultate ispitivanja.

4.3.   Masa vozila

4.3.1.   Vozilo koje će se ispitivati mora imati referentnu masu određenu u odjeljku 2.10. ovog Pravilnika. Masa vozila podešava se do ± 1 % referentne mase.

4.3.2.   Spremnik goriva mora biti napunjen vodom čija je masa jednaka 90 % mase punog spremnika goriva prema podacima proizvođača vozila uz dopušteno odstupanje od ± 1 %.

Taj se zahtjev ne primjenjuje na spremnike za vodik kao gorivo.

4.3.3.   Svi drugi sustavi (kočnice, hlađenje itd.) mogu biti prazni; u tom se slučaju mase tekućina izravnavaju.

4.3.4.   Ako je masa mjernih uređaja koji se postavljaju na vozilo veća od dopuštenih 25 kg, tada se ona mora kompenzirati oduzimanjem mase koja vidljivo ne utječe na rezultate ispitivanja.

4.3.5.   Masa mjerne naprave ne smije mijenjati referentna opterećenja osovina za više od 5 %, pri čemu svako od tih odstupanja mora biti manje od 20 kg.

5.   PRIPREMA VOZILA

5.1.   Zatvoreni moraju biti barem prozori na strani na kojoj dolazi do udarca.

5.2.   Vrata moraju biti zatvorena, ali ne zaključana.

5.2.1.   Međutim, u slučaju vozila opremljenih sustavom za automatsko zaključavanje vrata, mora se osigurati da su sva bočna vrata zatvorena prije ispitivanja.

5.2.2.   U slučaju vozila opremljenih sustavom za automatsko zaključavanje vrata koji se ugrađuje po želji i/ili koji može deaktivirati vozač, primjenjuje se jedan od dva sljedeća postupka prema izboru proizvođača:

| 5.2.2.1. | Sva bočna vrata zaključavaju se ručno prije početka ispitivanja. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

Sva bočna vrata zaključavaju se ručno prije početka ispitivanja.

| 5.2.2.2. | Mora se osigurati da bočna vrata na strani na kojoj dolazi do udarca nisu zaključana te da su bočna vrata na strani na kojoj ne dolazi do udarca zaključana prije sudara; za potrebne tog ispitivanja smije se zaobići sustav za automatsko zaključavanje vrata. |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Mora se osigurati da bočna vrata na strani na kojoj dolazi do udarca nisu zaključana te da su bočna vrata na strani na kojoj ne dolazi do udarca zaključana prije sudara; za potrebne tog ispitivanja smije se zaobići sustav za automatsko zaključavanje vrata.

5.3.   Mjenjač mora biti postavljen u neutralni položaj, a parkirna kočnica isključena.

5.4.   Ako na sjedalima postoji mogućnost podešavanja radi veće udobnosti, ona moraju biti postavljena u položaj koji je odredio proizvođač vozila.

5.5.   Sjedalo na kojem se nalazi lutka, i njegovi dijelovi, ako su podesivi, moraju se podesiti na sljedeći način:

| 5.5.1. | Uređaj za podešavanje uzdužnog položaja sjedala podešava se tako da se blokira u položaju koji je najbliži sredini između krajnjeg prednjeg i krajnjeg stražnjeg položaja; ako je taj položaj između dva utora, bira se krajnji stražnji utor. |
| --- | --- |

5.5.1.

Uređaj za podešavanje uzdužnog položaja sjedala podešava se tako da se blokira u položaju koji je najbliži sredini između krajnjeg prednjeg i krajnjeg stražnjeg položaja; ako je taj položaj između dva utora, bira se krajnji stražnji utor.

| 5.5.2. | Naslon za glavu podešava se tako da njegova gornja površina bude u razini s težištem glave ispitne lutke; ako to nije moguće, naslon za glavu mora biti u najvišem mogućem položaju. |
| --- | --- |

5.5.2.

Naslon za glavu podešava se tako da njegova gornja površina bude u razini s težištem glave ispitne lutke; ako to nije moguće, naslon za glavu mora biti u najvišem mogućem položaju.

| 5.5.3. | Ako proizvođač nije drukčije propisao, naslon sjedala podešava se tako da referentna linija trupa trodimenzionalne naprave za određivanje točke H bude nagnuta prema natrag za 25° ± 1. |
| --- | --- |

5.5.3.

Ako proizvođač nije drukčije propisao, naslon sjedala podešava se tako da referentna linija trupa trodimenzionalne naprave za određivanje točke H bude nagnuta prema natrag za 25° ± 1.

| 5.5.4. | Sva ostala podešavanja sjedala moraju biti na sredini mogućih pomicanja; međutim, kod tipa vozila koji na raspolaganju ima visinski nepomična i pomična sjedala, podešena visina mora odgovarati položaju nepomičnog sjedala. Ako u pojedinim središnjim položajima nije moguće blokirati položaj sjedala, biraju se prvi položaj u smjeru prema natrag, prema dolje ili prema van od središnje točke. Za rotacijska podešavanja (naginjanje), unatrag označava podešavanje u smjeru u kojem se glava lutke pomiče prema natrag. Ako lutka strši izvan uobičajenog prostora koji zauzima putnik, npr. glava dodiruje oblogu krova, mora se osigurati razmak od 1 cm s pomoću: sekundarnih podešavanja, kutom naslona sjedala ili podešavanjem naprijed – natrag, tim redoslijedom. |
| --- | --- |

5.5.4.

Sva ostala podešavanja sjedala moraju biti na sredini mogućih pomicanja; međutim, kod tipa vozila koji na raspolaganju ima visinski nepomična i pomična sjedala, podešena visina mora odgovarati položaju nepomičnog sjedala. Ako u pojedinim središnjim položajima nije moguće blokirati položaj sjedala, biraju se prvi položaj u smjeru prema natrag, prema dolje ili prema van od središnje točke. Za rotacijska podešavanja (naginjanje), unatrag označava podešavanje u smjeru u kojem se glava lutke pomiče prema natrag. Ako lutka strši izvan uobičajenog prostora koji zauzima putnik, npr. glava dodiruje oblogu krova, mora se osigurati razmak od 1 cm s pomoću: sekundarnih podešavanja, kutom naslona sjedala ili podešavanjem naprijed – natrag, tim redoslijedom.

5.6.   Ostala prednja sjedala, ako je to moguće, moraju biti postavljena u isti položaj kao sjedalo na kojem se nalazi lutka, osim ako je proizvođač propisao drugačije.

5.7.   Ako je položaj kola upravljača podesiv, ono mora biti postavljeno u središnji položaj svih pomaka.

5.8.   Gume moraju biti napunjene do tlaka koji je naveo proizvođač vozila.

5.9.   Ispitno vozilo mora se postaviti vodoravno u odnosu na svoju os prevrtanja i održavati u tom položaju s pomoću oslonaca sve dok se ispitna lutka ne postavi na svoje mjesto i dok se ne obavi sav ostali pripremni.

5.10.   Vozilo mora biti u svojem normalnom položaju koji odgovara uvjetima određenima u odjeljku 4.3. Vozila kojima ovjes omogućuje podešavanje udaljenosti od tla ispituju se u normalnim uporabnim uvjetima pri brzini od 50 km/h kako je definirao proizvođač vozila. To se ostvaruje dodatnim osloncima, ako je potrebno, ali ti oslonci ne smiju utjecati na ponašanje ispitnog vozila za vrijeme sudara.

5.11.   Podešavanje električnog pogonskog sustava

5.11.1.   REESS mora biti u stanju napajanja kojim se omogućuje normalni rad pogona prema preporuci proizvođača.

5.11.2.   Električni pogonski sustav stavlja se pod napon radom izvora električne energije ili bez njega (npr. motor-generator, REESS ili sustav za pretvorbu električne energije), ali:

| 5.11.2.1. | Dogovorom tehničke službe i proizvođača dopušta se provesti ispitivanja pri kojima se cjelokupni električni pogonski sustav ili njegovi dijelovi ne stavljaju pod napon, ukoliko se time štetno ne utječe na rezultat ispitivanja. Za dijelove električnog pogonskog sustava koji se ne stavljaju pod napon, zaštita od strujnog udara dokazuje se fizičkom zaštitom ili izolacijskim otporom te primjerenim dodatnim dokazima. |
| --- | --- |

5.11.2.1.

Dogovorom tehničke službe i proizvođača dopušta se provesti ispitivanja pri kojima se cjelokupni električni pogonski sustav ili njegovi dijelovi ne stavljaju pod napon, ukoliko se time štetno ne utječe na rezultat ispitivanja. Za dijelove električnog pogonskog sustava koji se ne stavljaju pod napon, zaštita od strujnog udara dokazuje se fizičkom zaštitom ili izolacijskim otporom te primjerenim dodatnim dokazima.

| 5.11.2.2. | U slučaju kad postoji automatsko isključivanje, na zahtjev proizvođača dopušta se provesti ispitivanje dok je automatsko isključivanje aktivirano. U tom slučaju mora se dokazati da bi automatsko isključivanje radilo tijekom ispitivanja sudarom. To obuhvaća automatski signal za aktivaciju te galvansko odvajanje uzimajući u obzir uvjete kakvi su bili za vrijeme sudara. |
| --- | --- |

5.11.2.2.

U slučaju kad postoji automatsko isključivanje, na zahtjev proizvođača dopušta se provesti ispitivanje dok je automatsko isključivanje aktivirano. U tom slučaju mora se dokazati da bi automatsko isključivanje radilo tijekom ispitivanja sudarom. To obuhvaća automatski signal za aktivaciju te galvansko odvajanje uzimajući u obzir uvjete kakvi su bili za vrijeme sudara.

6.   ISPITNA LUTKA ZA ISPITIVANJE BOČNOG SUDARA I NJEZINO POSTAVLJANJE

6.1.   Lutka za ispitivanje bočnog sudara mora odgovarati specifikacijama iz Priloga 6. i mora biti postavljena na prednje sjedalo na strani sudara, u skladu s postupkom iz Priloga 7. ovom Pravilniku.

6.2.   Moraju se upotrebljavati sigurnosni pojasevi ili drugi sustavi za držanje koji su navedeni za to vozilo. Pojasevi moraju biti homologirani u skladu s Pravilnikom br. 16 ili drugim jednakovrijednim zahtjevima i pričvršćeni na sidrišta u skladu s Pravilnikom br. 14 ili drugim jednakovrijednim zahtjevima.

6.3.   Sigurnosni pojas ili sustav za držanje mora, prema uputama proizvođača, biti podešen tako da odgovara lutki za ispitivanje; ako ne postoje upute proizvođača, visina se podešava u središnji položaj; ako taj položaj nije na raspolaganju, uzima se položaj neposredno ispod.

7.   MJERENJA KOJA TREBA OBAVITI NA LUTKI ZA ISPITIVANJE BOČNOG SUDARA

7.1.   Očitanja sljedećih mjernih uređaja moraju se zabilježiti.

7.1.1.   Mjerenja u glavi ispitne lutke

Rezultantno troosno ubrzanje težišta glave. Mjerni uređaji glave moraju biti u skladu s normom ISO 6487:1987,

| | CFC: 1 000 Hz |
| --- | --- |

CFC: 1 000 Hz

| | CAC: 150 g |
| --- | --- |

CAC: 150 g

7.1.2.   Mjerenja u prsnom košu ispitne lutke

Tri kanala za mjerenje deformacije rebara moraju biti u skladu s normom ISO 6487:1987,

| | CFC: 1 000 Hz |
| --- | --- |

CFC: 1 000 Hz

| | CAC: 60 mm |
| --- | --- |

CAC: 60 mm

7.1.3.   Mjerenja u zdjelici ispitne lutke

Kanal za mjerenje sile u zdjelici mora biti u skladu s normom ISO 6487:1987,

| | CFC: 1 000 Hz |
| --- | --- |

CFC: 1 000 Hz

| | CAC: 15 kN |
| --- | --- |

CAC: 15 kN

7.1.4.   Mjerenja u abdomenu ispitne lutke

Kanal za mjerenje sile u abdomenu mora biti u skladu s normom ISO 6487:1987,

| | CFC: 1 000 Hz |
| --- | --- |

CFC: 1 000 Hz

| | CAC: 5 kN |
| --- | --- |

CAC: 5 kN

Dodatak 1.

ODREĐIVANJE KRITERIJA ZA RADNI UČINAK

Zahtijevani rezultati ispitivanja navedeni su u odjeljku 5.2. ovog Pravilnika.

1.   KRITERIJ ZA RADNI UČINAK GLAVE (HPC)

Kada dođe do dodira glave, kriterij za radni učinak izračunava se za sveukupno vrijeme trajanja između početnog i zadnjeg trenutka dodira.

HPC je jednak najvećoj vrijednosti izraza:

Formula

gdje je a rezultantno ubrzanje težišta glave u metrima po sekundi na kvadrat podijeljeno s 9,81, bilježeno u funkciji vremena i filtrirano razredom kanalne frekvencije 1 000 Hz; t1 i t2 su bilo koja dva trenutka između početnog i zadnjeg trenutka dodira.

2.   KRITERIJI ZA RADNI UČINAK PRSNOG KOŠA

2.1.   Deformacija prsa: najveća deformacija prsa je najveća vrijednost deformacije rebara, koja je određena s pomoću pretvornika pomaka u prsnom košu i filtrirana razredom kanalne frekvencije 180 Hz.

2.2.   Kriterij viskoznosti: najveća viskozna reakcija je najveća vrijednost kriterija viskoznosti bilo kojeg rebra, koja se izračunava kao trenutačni umnožak relativnog stiskanja prsnog koša u odnosu na polovinu prsnog koša i brzine stiskanja, izračunane deriviranjem stiskanja i filtrirane razredom kanalne frekvencije 180 Hz. Standardna širina polovine prsnog koša za potrebe ovog izračuna je 140 mm.

Formula

D (u metrima) = deformacija rebara

Algoritam izračuna koji se mora upotrijebiti utvrđen je u Prilogu 4., Dodatku 2.

3.   KRITERIJ ZA ZAŠTITU ABDOMENA

Najveća sila na abdomen je najveća vrijednost zbroja triju sila koje se mjere s pomoću mjernih pretvornika postavljenih 39 mm ispod površine na strani sudara, CFC 600 Hz.

4.   KRITERIJ ZA RADNI UČINAK ZDJELICE

Najveća sila na spoju zdjeličnih kostiju je najveća vrijednost sile mjerene s pomoću mjerne doze na spoju kosti zdjelice i filtrirane razredom kanalne frekvencije 600 Hz.

Dodatak 2.

POSTUPAK IZRAČUNAVANJA KRITERIJA VISKOZNOSTI ZA EUROSID 1

Kriterij viskoznosti (VC) izračunava se kao trenutni umnožak stiskanja i brzine deformacije rebra. Obje vrijednosti dobivaju se mjerenjem deformacije rebra. Odziv deformacije rebra filtrira se jednom s pomoću razreda kanalne frekvencije 180. Stiskanje u trenutku (t) izračunava se kao deformacija iz tog filtriranog signala izraženog u omjeru polovine širine prsnog koša lutke za ispitivanje bočnog sudara (EUROSID 1), izmjerene na metalnim rebrima (0,14 m).

Formula

Brzina deformacije rebra u trenutku (t) izračunava se na temelju filtrirane vrijednosti deformacije kao:

Image

pri čemu je D(t) deformacija u trenutku (t) u metrima, a ∂t je period između dva mjerenja deformacije u sekundama. Najveća vrijednost ∂t je 1,25 × 10– 4 sekundi.

Taj postupak izračunavanja shematski je prikazan u nastavku:

---

PRILOG 5.

ZNAČAJKE POMIČNE DEFORMABILNE ZAPREKE

1.   ZNAČAJKE POMIČNE DEFORMABILNE ZAPREKE

1.1.   Pomična deformabilna zapreka uključuje udarnu glavu i kolica.

1.2.   Ukupna masa je 950 ± 20 kg.

1.3.   Težište mora biti smješteno s dopuštenim odstupanjem od 10 mm od središnje uzdužne okomite ravnine, 1 000 ± 30 mm iza prednje osovine i 500 ± 30 mm iznad zemlje.

1.4.   Udaljenost između prednje strane udarne glave i težišta zapreke mora biti 2 000 ± 30 mm.

1.5.   Udaljenost od tla udarne glave mjereno u statičnim uvjetima od donjeg ruba donje prednje ploče prije udara je 300 ± 5 mm.

1.6.   Razmak kotača kolica sprijeda i straga je 1 500 ± 10 mm.

1.7.   Razmak osovina kolica mora biti 3 000 ± 10 mm.

2.   ZNAČAJKE UDARNE GLAVE

Udarna glava sastoji se od šest pojedinačnih elemenata napravljenih od aluminija sa strukturom saća koji su napravljeni tako da se pri postupno rastućoj sili razvije rastuća deformacija (vidjeti odjeljak 2.1. u nastavku). Prednje i stražnje aluminijske ploče pričvršćene su na elemente od aluminija sa strukturom saća.

2.1.   Elementi sa strukturom saća

2.1.1.   Geometrijske značajke

2.1.1.1.   Udarna glava sastoji se od šest spojenih zona čiji su oblici i položaji prikazani na slikama 1. i 2. Veličina zona utvrđena je na slikama 1. i 2. kao 500 ± 5 mm × 250 ± 3 mm. Širina (W) konstrukcije od aluminija sa strukturom saća trebala bi biti 500 mm, a duljina (L) 250 mm (vidjeti sliku 3.).

2.1.1.2.   Udarna glava podijeljena je u dva reda. Donji red visok je 250 ± 3 mm, dubok 500 ± 2 mm nakon preliminarnog sudara (vidjeti odjeljak 2.1.2. u nastavku) i dublji od gornjeg reda za 60 ± 2 mm.

2.1.1.3.   Elementi se moraju podudarati sa šest zona kako su definirane na slici 1. i svaki element (uključujući nepotpune ćelije) trebao bi potpuno pokrivati prostor utvrđen za svaku zonu.

2.1.2.   Preliminarni sudar

2.1.2.1.   Preliminarni sudar izvodi se na površini elementa sa strukturom saća na koji su pričvršćene prednje ploče.

2.1.2.2.   Elemente 1, 2 i 3 trebalo bi stisnuti 10 ± 2 mm na gornjoj površini prije testiranja kako bi postali duboki 500 ± 2 mm (slika 2.).

2.1.2.3.   Elemente 4, 5 i 6 trebalo bi stisnuti 10 ± 2 mm na gornjoj površini prije testiranja kako bi postali duboki 440 ± 2 mm.

2.1.3.   Značajke materijala

2.1.3.1.   Dimenzije ćelija su 19 mm ± 10 % za svaki element (vidjeti sliku 4.).

2.1.3.2.   Ćelije gornjeg reda moraju biti napravljene od aluminija 3003.

2.1.3.3.   Ćelije donjeg reda moraju biti napravljene od aluminija 5052.

2.1.3.4.   Elementi od aluminija sa strukturom saća trebali bi biti napravljeni tako da krivulja sila-deformacija nakon sudara u statičnom stanju (prema postupku koje je utvrđen u odjeljku 2.1.4. u nastavku) bude unutar graničnih vrijednosti područja utvrđenih za svaki od šest elemenata u Dodatku 1. ovom Prilogu. Osim toga obrađeni materijal sa strukturom saća za elemente sa strukturom saća koji će se upotrijebiti za izradu zapreke trebalo bi očistiti kako bi se uklonili ostaci koji su mogli nastati tijekom obrade sirovog materijala.

2.1.3.5.   Masa elemenata iz svake šarže ne smije se razlikovati za više od 5 % od prosječne mase elementa za tu šaržu.

2.1.4.   Statička ispitivanja

2.1.4.1.   Uzorak uzet iz svake šarže obrađene jezgre sa strukturom saća ispituje se u skladu s postupkom za statičko ispitivanje opisanim u odjeljku 5. ovog Priloga.

2.1.4.2.   Vrijednost deformacije kao funkcija sile za svaki ispitani element mora biti unutar graničnih vrijednosti područja za krivulju sila-deformacija kako je utvrđena u Dodatku 1. Za svaki element zapreke utvrđene su granične vrijednosti područja za krivulju sila-deformacija za statička ispitivanja.

2.1.5.   Dinamičko ispitivanje

2.1.5.1.   Dinamičke značajke deformacije pri sudaru određuju se prema postupku opisanom u odjeljku 6. ovog Priloga.

2.1.5.2.   Odstupanja od graničnih vrijednosti područja krivulje sila-deformacija koje karakteriziraju krutost udarne glave, kako je definirano u Dodatku 2. ovom Prilogu, smiju se dopustiti pod uvjetom da:

2.1.5.2.1.   odstupanje nastupi nakon početka sudara i prije nego što deformacija udarne glave postane jednaka 150 mm;

2.1.5.2.2.   odstupanje ne prelazi 50 % od najbliže trenutačno propisane granične vrijednosti područja;

2.1.5.2.3.   svaka deformacija koja odgovara svakom odstupanju ne prelazi 35 mm od deformacije, a zbroj navedenih deformacija ne prelazi 70 mm (vidjeti Dodatak 2. ovom Prilogu);

2.1.5.2.4.   zbroj energija deformacija koja su van granične vrijednosti područja ne prelazi 5 % od ukupne energije za taj element.

2.1.5.3.   Elementi 1 i 3 su isti. Njihova krutost je takva da su njihove krivulje sila-deformacija unutar graničnih vrijednosti na slici 2.a.

2.1.5.4.   Elementi 5 i 6 su isti. Njihova krutost je takva da su njihove krivulje sila-deformacija unutar graničnih vrijednosti na slici 2.d.

2.1.5.5.   Krutost elementa 2 je takva da su njegove krivulje sila-deformacija unutar graničnih vrijednosti na slici 2.b.

2.1.5.6.   Krutost elementa 4 je takva da su njegove krivulje sila-deformacija unutar graničnih vrijednosti na slici 2.c.

2.1.5.7.   Krivulja sila-deformacija udarne glave kao cjeline je unutar graničnih vrijednosti područja na slici 2.e.

2.1.5.8.   Krivulje sila-deformacija utvrđuju se ispitivanjem detaljno opisanim u Prilogu 5. odjeljku 6., koje se sastoji od sudara zapreke u mjerni zid za silu brzinom od 35 ± 0,5 km/h.

2.1.5.9.   Energija prenesena (1) na elemente 1 i 3 tijekom ispitivanja mora biti jednaka 9,5 ± 2 kJ za te elemente.

2.1.5.10.   Energija prenesena na elemente 5 i 6 tijekom ispitivanja mora biti jednaka 3,5 ± 1 kJ za te elemente.

2.1.5.11.   Energija prenesena na element 4 mora biti jednaka 4 ± 1 kJ.

2.1.5.12.   Energija prenesena na element 2 mora biti jednaka 15 ± 2 kJ.

2.1.5.13.   Ukupna prenesena energija tijekom sudara mora biti jednaka 45 ± 3 kJ.

2.1.5.14.   Najveća deformacija udarne glave od trenutka prvog dodira, izračunata integracijom podataka iz mjerača ubrzanja prema odjeljku 6.6.3. ovog Priloga, mora biti jednaka 330 ± 20 mm.

2.1.5.15.   Konačna preostala statička deformacija udarne glave izmjerena nakon dinamičkog ispitivanja na razini B (slika 2.) mora biti jednaka 310 ± 20 mm.

2.2.   Prednje ploče

2.2.1.   Geometrijske značajke

2.2.1.1.   Prednje ploče široke su 1 500 ± 1 mm i visoke 250 ± 1 mm. Debljina iznosi 0,5 ± 0,06 mm.

2.2.1.2.   Ukupne mjere sklopljene udarne glave (definirano na slici 2.) su: širina 1 500 ± 2,5 mm i visina 500 ± 2,5 mm.

2.2.1.3.   Gornji rub donje prednje ploče i donji rub gornje prednje ploče trebali bi biti poravnani uz toleranciju od 4 mm.

2.2.2.   Značajke materijala

2.2.2.1.   Prednje ploče proizvode se od aluminija serija od AlMg2 do AlMg3 uz izduženje ≥ 12 % i vlačnu čvrstoću ≥ 175 N/mm2.

2.3.   Stražnja ploča

2.3.1.   Geometrijske značajke

2.3.1.1.   Geometrijske značajke u skladu su sa značajkama prikazanima na slikama 5. i 6.

2.3.2.   Značajke materijala

2.3.2.1.   Stražnja ploča sastoji se od aluminijskog lima debljine 3 mm. Stražnja ploča proizvodi se od aluminija serija od AlMg2 do AlMg3 uz čvrstoću između 50 i 65 HBS. Ta ploča mora imati izbušene otvore za ventilaciju: položaj, promjer i razmak prikazani su na slikama 5. i 7.

2.4.   Položaj elemenata sa strukturom saća

2.4.1.   Elementi sa strukturom saća centrirani su u perforiranom području stražnje ploče (slika 5.).

2.5.   Lijepljenje

2.5.1.   Za prednje i stražnje ploče, ravnomjerno se izravno na površinu prednje ploče nanosi 0,5 kg/m2, a debljina sloja iznosi najviše 0,5 mm. Sredstvo za lijepljenje koje se upotrebljava na cijeloj površini trebalo bi biti dvokomponentni poliuretan (kao što je primjerice smola Ciba Geigy XB5090/1 s učvršćivačem XB5304) ili jednakovrijedno sredstvo.

2.5.2.   Za stražnju ploču najmanja čvrstoća prianjanja je 0,6 MPa (87 psi), ispitana u skladu s odjeljkom 2.5.3.

2.5.3.   Ispitivanja čvrstoće prianjanja:

2.5.3.1.   Za mjerenje čvrstoće prianjanja sredstava za lijepljenje upotrebljava se vlačno ispitivanje u skladu s ASTM C297-61.

2.5.3.2.   Ispitni komad trebao bi biti veličine 100 mm × 100 mm i debljine 15 mm te zalijepljen na uzorak materijala ventilirane stražnje ploče. Element sa strukturom saća koji se upotrebljava trebao bi predstavljati onaj na udarnoj glavi, tj. on mora biti jednakovrijedno kemijski jetkan kao onaj koji se nalazi blizu stražnje ploče zapreke, ali bez preliminarnog sudara.

2.6.   Sljedivost

2.6.1.   Udarne glave imaju uzastopne serijske brojeve koji su utisnuti, jetkani ili drugačije trajno naznačeni i na temelju kojih se može utvrditi šarža pojedinačnih elemenata i datum proizvodnje.

2.7.   Pričvršćivanje udarne glave

2.7.1.   Postavljanje na kolica mora biti u skladu sa slikom 8. U tu se svrhu upotrebljava šest M8 vijaka i treba paziti da ništa nije duže od mjera zapreke ispred kotača kolica. Između donje prirubnice stražnje ploče i prednje strane kolica moraju se postaviti odgovarajući odstojnici radi izbjegavanja savijanja stražnje ploče kad se zategnu vijci za pričvršćivanje.

3.   SUSTAV ZA VENTILACIJU

3.1.   Spojnica između kolica i ventilacijskog sustava trebala bi biti tvrda, kruta i ravna. Ventilacijski uređaj dio je kolica, a ne udarne glave kako ju je dostavio proizvođač. Geometrijske značajke ventilacijskog uređaja u skladu su sa značajkama prikazanima na slici 9.

3.2.   Postupak montiranja ventilacijskog uređaja

3.2.1.   Pričvrstite ventilacijski uređaj na prednju ploču kolica.

3.2.2.   Pripazite da se između ventilacijskog uređaja i prednje strane kolica nigdje ne može umetnuti mjerna pločica debljine 0,5 mm. Ako postoji razmak veći od 0,5 mm, ventilacijski okvir mora se zamijeniti ili prilagoditi tako da razmak bude manji od 0,5 mm.

3.2.3.   Odmontirajte ventilacijski uređaj s prednje strane kolica.

3.2.4.   Pričvrstite sloj pluta debljine 1,0 mm na prednju stranu kolica.

3.2.5.   Ponovo montirajte ventilacijski uređaj na prednju stranu kolica i čvrsto zategnite da ne bude zračnih raspora.

4.   SUKLADNOST PROIZVODNJE

Proizvodni postupci moraju biti u skladu s postupcima iz Dodatka 2. Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), uz sljedeće zahtjeve:

4.1.   Proizvođač je odgovoran za sukladnost proizvodnih postupaka i u tu svrhu osobito mora:

4.1.1.   osigurati da postoje učinkoviti postupci za provjeru kvalitete proizvoda;

4.1.2.   imati pristup opremi za ispitivanje koja je potrebna za provjeru sukladnosti svakog proizvoda;

4.1.3.   osigurati da se rezultati ispitivanja zabilježe i da dokumentacija ostane dostupna 10 godina nakon ispitivanja;

4.1.4.   dokazati da su ispitani uzorci pouzdano mjerilo učinkovitosti šarže (primjeri metoda uzorkovanja s obzirom na proizvodnju šarže navedeni su u nastavku);

4.1.5.   analizirati rezultate ispitivanja kako bi provjerio i osigurao stabilnost značajki zapreke, uzimajući u obzir razlike u industrijskoj proizvodnji u pogledu temperature, kvalitete sirovina, vremena uronjenosti u kemikaliju, kemijske koncentracije, neutralizacije itd., te kontrolu obrađenih materijala radi uklanjanja svih ostataka nastalih obradom;

4.1.6.   osigurati da se zbog svake skupine uzoraka ili ispitnih komada koji pokazuju znakove nesukladnosti provede daljnje uzorkovanje i ispitivanje. Moraju se poduzeti sve potrebne radnje za ponovno uspostavljanje sukladnosti odgovarajuće proizvodnje.

4.2.   Certifikacija proizvođača mora biti barem na razini norme ISO 9002.

4.3.   Minimalni uvjeti za kontrolu proizvodnje: nositelj dozvole osigurat će kontrolu sukladnosti slijedeći metode opisane u nastavku.

4.4.   Primjeri uzorkovanja s obzirom na šaržu

4.4.1.   Ako je nekoliko primjeraka jedne vrste elementa napravljeno od jednog originalnog elementa aluminija sa strukturom saća i svi su obrađeni u istoj kupelji (paralelna proizvodnja), jedan od tih primjeraka mogao bi se izabrati kao uzorak uz uvjet da se pazi da su svi elementi jednako obrađeni. Ako nisu, možda je potrebno izabrati više od jednog uzorka.

4.4.2.   Ako je ograničen broj sličnih elemenata (npr. od tri do dvadeset) obrađen u istoj kupelji (serijska proizvodnja), trebalo bi kao reprezentativne uzorke uzeti prvi i zadnji element obrađen u šarži u kojoj su svi napravljeni od istog originalnog elementa aluminija sa strukturom saća. Ako je prvi uzorak u skladu sa zahtjevima, ali zadnji nije, može biti potrebno uzeti daljnje ranije proizvedene uzorke dok se ne pronađe uzorak koji odgovara zahtjevima. Za odobravanje bi u obzir trebalo uzeti samo elemente između tih uzoraka.

4.4.3.   Jednom kad se stekne iskustvo s dosljednom kontrolom proizvodnje, može se kombinirati oba pristupa uzorkovanju tako da se više od jedne skupine paralelno proizvedenih elemenata može smatrati šaržom, ukoliko su uzorci iz prve i zadnje proizvedene skupine u skladu sa zahtjevima.

5.   STATIČKA ISPITIVANJA

5.1.   Jedan ili više uzoraka (prema metodi uzorkovanja) uzetih ih svake šarže obrađene jezgre sa strukturom saća ispituje se u skladu sa sljedećim postupkom ispitivanja:

5.2.   Uzorak aluminijskog elementa sa strukturom saća za statička ispitivanja jednake je veličine kao i uobičajeni element udarne glave, odnosno mjere za gornji red iznose 250 mm × 500 mm × 440 mm i za donji red 250 mm × 500 mm × 500 mm.

5.3.   Uzorke bi trebalo stisnuti između dvije paralelne ploče opterećenja koje su barem 20 mm veće od poprečnog presjeka elementa.

5.4.   Brzina stiskanja je 100 mm/min s dopuštenim odstupanjem od 5 %.

5.5.   Podaci za statičko stiskanje uzorkuju se na najmanje 5 Hz.

5.6.   Statičko ispitivanje nastavlja se dok se element ne stisne barem 300 mm za elemente od 4. do 6. i 350 mm za elemente od 1. do 3.

6.   DINAMIČKA ISPITIVANJA

Na svakih 100 proizvedenih prednjih strana zapreke, proizvođač u skladu s postupkom opisanim u nastavku provodi jedno dinamičko ispitivanje sudarom s mjernim zidom za silu koji je oslonjen na nepomičnu krutu zapreku.

6.1.   Postavljanje

6.1.1.   Ispitni poligon

6.1.1.1.   Ispitna površina mora biti dovoljno velika da se može smjestiti zaletna staza za pomičnu deformabilnu zapreku, kruta zapreka i tehnička oprema potrebna za ispitivanje. Završetak staze, najmanje 5 metara prije krute zapreke, mora biti vodoravan, ravan i gladak.

6.1.2.   Kruta nepomična zapreka i mjerni zid za silu

6.1.2.1.   Kruti zid sastoji se od elementa od armiranog betona širokog najmanje 3 metra i visokog najmanje 1,5 m. Debljina krutog zida mora biti takva da mu je težina najmanje 70 tona.

6.1.2.2.   Prednja strana mora biti vertikalna, okomita na os zaletne staze i opremljena sa šest ploča mjernih doza od kojih svaka može mjeriti ukupno opterećenje odgovarajućeg elementa udarne glave pomične deformabilne zapreke u trenutku sudara. Središta područja sudara ploča mjernih doza moraju biti u ravnini sa središtima odgovarajućih šest područja prednje strane pomične deformabilne zapreke. Njihovi rubovi moraju biti udaljeni 20 mm od susjednih područja tako da se, uz dopušteno odstupanje za poravnavanje područja sudara pomične deformabilne zapreke, područja sudara ne dodiruju s područjima udara susjednih ploča. Montiranja mjernih doza i površina ploče moraju biti u skladu sa zahtjevima propisanima u Prilogu normi ISO 6487:1987.

6.1.2.3.   Površinska zaštita koja se sastoji od šperploče (debljina: 12 ± 1 mm) dodana je svakoj ploči mjernih doza tako da ona ne pogoršava odziv pretvornika.

6.1.2.4.   Kruti zid mora biti učvršćen u podlogu ili postavljen na podlogu, prema potrebi, s dodatnim napravama za pričvršćivanje kako bi se ograničila njegova deformacija. Smije se upotrebljavati kruti zid (na koji su pričvršćene mjerne doze) koji ima drugačije značajke, ali daje rezultate s pomoću kojih se mogu izvesti barem jednako dobri zaključci.

6.2.   Pogon pomične deformabilne zapreke

U trenutku sudara pomična deformabilna zapreka ne smije više biti pod utjecajem bilo kakvog dodatnog upravljačkog ili pogonskog uređaja. Do prepreke mora stići putanjom okomitom na prednju površinu mjernog zida za silu. Dopušteno odstupanje poravnanja u trenutku sudara je10 mm.

6.3.   Mjerni uređaji

6.3.1.   Brzina

Brzina sudara mora biti 35 ± 0,5 km/h. Točnost mjernog uređaja koji bilježi brzinu pri sudaru mora biti unutar 0,1 %.

6.3.2.   Opterećenja

Mjerni uređaji moraju biti sukladni sa specifikacijama propisanima u normi ISO 6487:1987,

| CFC za sve elemente | : | 60 Hz |
| --- | --- | --- |
| CAC za elemente 1 i 3 | : | 200 kN |
| CAC za elemente 4., 5 i 6 | : | 100 kN |
| CAC za element 2 | : | 200 kN |

CFC za sve elemente

:

60 Hz

CAC za elemente 1 i 3

:

200 kN

CAC za elemente 4., 5 i 6

:

100 kN

CAC za element 2

:

200 kN

6.3.3.   Ubrzanje

6.3.3.1.   Ubrzanje u uzdužnom smjeru mora se mjeriti na tri različita mjesta na kolicima, jednom u središtu i po jednom na svakoj strani, na mjestima na kojima ne dolazi do savijanja.

6.3.3.2.   Središnji mjerač ubrzanja mora biti postavljen unutar 500 mm od težišta pomične deformabilne zapreke i biti u vertikalnoj uzdužnoj ravnini koja se nalazi unutar ± 10 mm od težišta pomične deformabilne zapreke.

6.3.3.3.   Bočni mjerači ubrzanja moraju biti na istoj visini, uz dopušteno odstupanje ± 10 mm, i na istoj udaljenosti od prednje površine pomične deformabilne zapreke, uz dopušteno odstupanje ± 20 mm.

6.3.3.4.   Mjerni uređaji moraju biti u skladu s normom ISO 6487:1987 sa sljedećim specifikacijama:

| | CFC 1 000 Hz (prije integracije) |
| --- | --- |

CFC 1 000 Hz (prije integracije)

| | CAC 50 g |
| --- | --- |

CAC 50 g

6.4.   Opće specifikacije zapreke

6.4.1.   Pojedinačne značajke svake zapreke moraju biti u skladu s odjeljkom 1. ovog Priloga i moraju se zabilježiti.

6.5.   Opće specifikacije udarne glave

6.5.1.   Prikladnost udarne glave s obzirom na zahtjeve dinamičkog ispitivanja potvrđuje se kad izlazi svake od šest ploča mjernih doza daju signale koji su u skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga.

6.5.2.   Udarne glave imaju uzastopne serijske brojeve koji su utisnuti, jetkani ili drugačije trajno naznačeni i na temelju kojih se može utvrditi serija pojedinačnih elemenata i datum proizvodnje.

6.6.   Postupak obrade podataka

6.6.1.   Neobrađeni podaci: U vremenu T = T0 iz podataka bi trebalo ukloniti sva odstupanja. Metoda kojom se uklanjaju odstupanja bilježi se u izvješću o ispitivanju.

6.6.2.   Filtriranje

6.6.2.1.   Svi neobrađeni podaci filtriraju se prije obrade/izračuna.

6.6.2.2.   Podaci mjerača brzine za integraciju filtriraju se s CFC 180 prema ISO 6487:1987.

6.6.2.3.   Podaci mjerača brzine za izračune impulsa filtriraju se s CFC 60 prema ISO 6487:1987.

6.6.2.4.   Podaci mjernih doza filtriraju se s CFC 60 prema ISO 6487:1987.

6.6.3.   Izračun deformacije prednje strane pomične deformabilne zapreke

6.6.3.1.   Podaci iz svih triju mjerača brzine (nakon filtriranja na CFC 180) pojedinačno se dvaput integriraju kako bi se dobila deformacija deformabilnog elementa zapreke.

6.6.3.2.   Početni uvjeti za deformaciju su:

6.6.3.2.1.   Brzina= brzina sudara (iz uređaja za mjerenje brzine).

6.6.3.2.2.   Deformacija= 0

6.6.3.3.   Deformacija na lijevoj strani, na sredini i na desnoj strani pomične deformabilne zapreke iscrtava se u funkciji vremena.

6.6.3.4.   Najveća deformacija, izračunata iz svakog od tri mjerača ubrzanja, trebala bi biti unutar 10 mm. Ako nije, treba isključiti vrijednosti koje odstupaju i provjeriti razliku između deformacije izračunate iz preostala dva mjerača ubrzanja kako bi se osiguralo da nije veća od 10 mm.

6.6.3.5.   Ako su deformacije izmjerene mjeračima ubrzanja na lijevoj strani, na sredini i na desnoj strani unutar 10 mm, srednja bi se vrijednost ubrzanja triju mjerača ubrzanja trebala upotrijebiti za izračun deformacije prednje strane zapreke.

6.6.3.6.   Ako deformacija iz samo dva mjerača ubrzanja ispunjava zahtjev najveće deformacije od 10 mm, tada bi srednju vrijednost ubrzanja iz tih dvaju mjerača ubrzanja trebalo upotrijebiti za izračun deformacije prednje strane zapreke.

6.6.3.7.   Ako deformacije izračunate iz sva tri mjerača ubrzanja (na lijevoj i desnoj strani te na sredini) NISU unutar granica zahtjeva od 10 mm, neobrađeni bi se podaci trebali ponovno pregledati da se utvrde razlozi za tako veliku razliku. U tom slučaju tijelo koje je zaduženo za ispitivanje odlučuje koji bi se podaci iz mjerača ubrzanja mogli upotrijebiti za određivanje deformacije pomične deformabilne zapreke ili odlučuje da se ni jedno očitanje iz mjerača ubrzanja ne može upotrijebiti, a u tom slučaju certifikacijsko ispitivanje mora se ponoviti. U izvješću o ispitivanju trebalo bi navesti potpuno objašnjenje.

6.6.3.8.   Srednja vrijednost podataka deformacija-vrijeme kombinira se s podacima sila-vrijeme mjernih doza da bi se dobio rezultat sila-deformacija za svaki element.

6.6.4.   Izračun energije

Apsorbirana energija za svaki element i za cjelokupnu prednju stranu pomične deformabilne zapreke trebala bi se izračunati do točke najveće deformacije zapreke.

Formula

Pri čemu je:

| t0 | vrijeme prvog dodira, |
| --- | --- |
| t1 | vrijeme zaustavljanja kolica, tj. kad je u = 0, |
| s | deformacija deformabilnog elementa kolica izračunata na temelju odjeljka 6.6.3. |

t0

vrijeme prvog dodira,

t1

vrijeme zaustavljanja kolica, tj. kad je u = 0,

s

deformacija deformabilnog elementa kolica izračunata na temelju odjeljka 6.6.3.

6.6.5.   Provjera podataka za dinamičku silu

6.6.5.1.   Usporediti ukupni impuls I, izračunat iz integracije ukupne sile u razdoblju dodira, s promjenom količine gibanja u tom razdoblju (M*)V).

6.6.5.2.   Usporediti ukupnu promjenu energije u odnosu na promjenu kinetičke energije pomične deformabilne zapreke, koja je zadana s:

Formula

pri čemu je Vi brzina sudara i M ukupna masa pomične deformabilne zapreke

Ako promjena količine gibanja (M*)V) nije jednaka ukupnom impulsu (I) ± 5 % ili ako ukupna apsorbirana energija (E En) nije jednaka kinetičkoj energiji, EK ± 5 %, podaci ispitivanja moraju se pregledati da se odredi uzrok te greške.

Slika 1.

Konstrukcija udarne glave
   (2)

Image

Slika 2.

Gornja strana udarne kugle

Image

Slika 3.

Usmjerenje strukture saća

Image

Slika 4.

Mjere ćelija aluminija sa strukturom saća

Image

Slika 5.

Konstrukcija stražnje ploče

Image

Slika 6.

Pričvršćenje stražnje ploče na ventilacijski uređaj i prednju ploču kolica

Image

Slika 7.

Razmak između središta otvora za ventilaciju u stražnjoj ploči

Image

Gornja i donja prirubnica stražnje ploče

Image

Napomena: Rupe za pričvršćivanje u donjoj prirubnici mogu se prorezati kako je prikazano u nastavku radi lakšeg pričvršćenja, uz uvjet da se može postići dovoljno čvrsto prianjanje da se izbjegne razdvajanje tijekom cijelog ispitivanja sudarom.

Slika 8.

Image

Slika 9.

Ventilacijska rešetka

Ventilacijski uređaj je konstrukcija izrađena od ploče debljine 5 mm i širine 20 mm. Perforirane su samo vertikalne ploče s devet rupa od 8 mm da se omogući vodoravno kruženje zraka.

Image

---

(1)  Vrijednosti navedenih energija odnose se na prenesene energije sustava kada je razmjer sudara udarne glave najveći.

(2)  Sve su mjere izražene u milimetrima. Dopuštenim odstupanjima kod mjera elemenata uzimaju se u obzir poteškoće pri mjerenju rezanih elemenata aluminija sa strukturom saća. Dopušteno odstupanje za ukupne mjere udarne glave manje je od onog za pojedinačne elemente s obzirom na to da se elementi sa strukturom saća mogu nastaviti, prema potrebi preklapanjem, kako bi se točnije mogle zadržati definirane mjere površine sudara.

Dodatak 1.

KRIVULJA SILA-DEFORMACIJA ZA STATIČKA ISPITIVANJA

Slika 1.a

Elementi 1 i 3

Slika 1.b

Element 2

Slika 1.c

Element 4

Slika 1.d

Elementi 5 i 6

Dodatak 2.

KRIVULJA SILA-DEFORMACIJA ZA DINAMIČKA ISPITIVANJA

Slika 2.a

Elementi 1 i 3

Slika 2.b

Element 2

Slika 2.c

Element 4

Slika 2.d

Elementi 5 i 6

Slika 2.e

Elementi ukupno

Dodatak 3.

PREGLEDAVANJE POMIČNE DEFORMABILNE ZAPREKE

1.   PODRUČJE PRIMJENE

U ovom se dodatku propisuje postupak pregleda pomične deformabilne zapreke. Nadležno homologacijsko tijelo mora osigurati da pomična deformabilna zapreka odgovara zahtjevima upotrebom ispitivanja koje uključuje sudar s mjernim zidom za silu koji je oslonjen na nepomičnu krutu zapreku.

2.   POSTAVLJANJE

2.1.   Ispitni poligon

Ispitna površina mora biti dovoljno velika da se može smjestiti zaletna staza za pomičnu deformabilnu zapreku, kruta zapreka i tehnička oprema potrebna za ispitivanje. Završetak staze, najmanje 5 m prije krute zapreke, mora biti vodoravan, ravan i gladak.

2.2.   Kruta nepomična zapreka i mjerni zid za silu

2.2.1.   Kruta zapreka sastoji se od elementa od armiranog betona prednje širine najmanje tri metra i visine najmanje 1,5 m. Debljina krute zapreke mora biti takva da joj je težina najmanje 70 tona. Prednja strana mora biti vertikalna, okomita na os zaletne staze i pokrivena mjernim dozama za silu koje su u mogućnosti mjeriti ukupno opterećenje svakog elementa udarne glave pomične deformabilne zapreke u trenutku sudara. Središta udarne ploče moraju biti u ravnini sa središtima odabrane pomične deformabilne zapreke; njihovi rubovi moraju biti udaljeni 20 mm od susjednih površina. Montiranja mjernih doza i površina ploče moraju biti u skladu sa zahtjevima propisanima u prilogu normi ISO 6487:1987. U slučaju da je dodana površinska zaštita, osjetljivost pretvornika ne smije biti pogoršana.

2.2.2.   Kruta zapreka mora biti učvršćena u podlogu ili postavljena na podlogu, prema potrebi, s dodatnim napravama za pričvršćivanje kako bi se ograničilo njezino pomicanje. Smije se upotrebljavati kruta zapreka s mjernim dozama koja ima drugačije značajke, ali daje rezultate s pomoću kojih se mogu izvesti barem jednako dobri zaključci.

3.   POGON POMIČNE DEFORMABILNE ZAPREKE

U trenutku sudara pomična deformabilna zapreka ne smije više biti pod utjecajem bilo kakvog dodatnog upravljačkog ili pogonskog uređaja. Do prepreke mora stići putanjom okomitom na sudarnu zapreku. Dopušteno odstupanje poravnanja u trenutku sudara je10 mm.

4.   MJERNI UREĐAJI

4.1.   Brzina

Brzina udara mora biti 35 + 2 – 2 km/h. Točnost mjernog uređaja koji bilježi brzinu pri sudaru mora biti unutar 1 %.

4.2.   Opterećenja

Mjerni uređaji moraju biti u skladu sa specifikacijama propisanima u ISO 6487:1987,

| CFC za sve elemente: | = | 60 Hz |
| --- | --- | --- |
| CAC za elemente 1 i 3 | = | 120 kN |
| CAC za elemente 4, 5 i 6 | = | 60 kN |
| CAC za element 2 | = | 140 kN |

CFC za sve elemente:

=

60 Hz

CAC za elemente 1 i 3

=

120 kN

CAC za elemente 4, 5 i 6

=

60 kN

CAC za element 2

=

140 kN

4.3.   Ubrzanje

Ubrzanje u uzdužnom smjeru mjeri se na mjestu na kojem ne dolazi do savijanja. Mjerni uređaji moraju biti u skladu s normom ISO 6487:1987 sa sljedećim specifikacijama:

| | CFC 1 000 Hz (prije integracije) |
| --- | --- |

CFC 1 000 Hz (prije integracije)

| | CFC 60 Hz (nakon integracije) |
| --- | --- |

CFC 60 Hz (nakon integracije)

| | CAC 50 g |
| --- | --- |

CAC 50 g

5.   OPĆE SPECIFIKACIJE ZAPREKE

5.1.   Pojedinačne značajke svake zapreke moraju biti u skladu s odjeljkom 1. Priloga 5. i moraju se zabilježiti.

6.   OPĆE SPECIFIKACIJE UDARNE GLAVE

6.1.   Prikladnost tipa udarne glave potvrđuje se kad izlazi svake od šest mjernih doza daju signal koji je u skladu sa zahtjevima iz Priloga 5. odjeljka 2.2.

6.2.   Udarne glave moraju na sebi imati uzastopne serijske brojeve koji uključuju datum proizvodnje.

---

PRILOG 6.

TEHNIČKI OPIS LUTKE ZA ISPITIVANJE BOČNOG SUDARA

1.   OPĆENITO

1.1.   Lutka za ispitivanje bočnog sudara propisana ovim Pravilnikom, uključujući mjerne uređaje i umjeravanje, opisana je na tehničkim crtežima i u korisničkom priručniku (1).

1.2.   Mjere i mase lutke za ispitivanje bočnog sudara odgovaraju prosjeku od 50 % odraslih muškaraca, bez podlaktica.

1.3.   Lutka za ispitivanje bočnog sudara sastoji se od metalnog i plastičnog kostura prekrivenoga gumom, koja predstavlja tkivo, plastikom i pjenom.

2.   KONSTRUKCIJA

2.1.   Shematski prikaz lutke za ispitivanje bočnog sudara nalazi se na slici 1., a popis dijelova u tablici 1. ovog Priloga.

2.2.   Glava

2.2.1.   Glava je prikazana kao dio br. 1 na slici 1. ovog Priloga.

2.2.2.   Glava se sastoji od aluminijskog plašta pokrivenog gipkom kožom od vinila. Unutrašnjost plašta je šupljina u kojoj se nalaze mjerači troosnog ubrzanja i balast.

2.2.3.   Na spojnici glave i vrata ugrađena je zamjenska mjerna doza. Taj se dio može zamijeniti mjernom dozom na gornjem dijelu vrata.

2.3.   Vrat

2.3.1.   Vrat je prikazan kao dio br. 2 na slici 1. ovog Priloga.

2.3.2.   Vrat se sastoji od spojnice glave i vrata, spojnice vrata i prsnog koša te središnjeg dijela koji međusobno povezuje dvije spojnice.

2.3.3.   Spojnica glave i vrata (dio br. 2a) i spojnica vrata i prsnog koša (dio br. 2c) sastoje se od dvije aluminijske pločice međusobno povezane s pomoću polukružnog vijka i osam gumenih odbojnika.

2.3.4.   Središnji valjkasti dio (dio br. 2b) napravljen je od gume. Na obje strane aluminijska pločica dijelova spojnice utisnuta je u gumeni dio.

2.3.5.   Vrat je montiran na nosač vrata, prikazan kao dio br. 2d na slici 1. ovog Priloga. Taj nosač može se po izboru zamijeniti mjernom dozom na donjem dijelu vrata.

2.3.6.   Kut između dvije površine nosača vrata iznosi 25°. Zbog toga što je element ramena nagnut za 5° unatrag, krajnji kut između vrata i trupa iznosi 20°.

2.4.   Rame

2.4.1.   Rame je prikazano kao dio br. 3 na slici 1. ovog Priloga.

2.4.2.   Rame se sastoji od ramenog elementa, dvije ključne kosti i ramenog pokrova od pjene.

2.4.3.   Rameni element (dio br. 3a) sastoji se od aluminijskog odstojnog elementa, aluminijske ploče na vrhu i aluminijske ploče na dnu odstojnog elementa. Obje ploče premazane su politetraflouretilenom (PTFE).

2.4.4.   Ključne kosti (dio br. 3b) od lijevane poliuretanske smole zglobno su spojene na odstojni element. Ključne kosti u neutralnom položaju pridržavaju dva elastična užeta (dio br. 3c) koja su pričvršćena za stražnji dio ramenog elementa. Vanjski rub obiju ključnih kostiju konstruiran je tako da omogućuje uobičajeni položaj ruku.

2.4.5.   Rameni pokrov (dio br. 3d) napravljen je od poliuretanske pjene male gustoće i pričvršćen na rameni element.

2.5.   Prsni koš

2.5.1.   Prsni koš prikazan je kao dio br. 4 na slici 1. ovog Priloga.

2.5.2.   Prsni koš sastoji se od krute konstrukcije prsne kralježnice i od tri identična modula rebara.

2.5.3.   Konstrukcija prsne kralježnice (dio br. 4a) napravljena je od čelika. Na stražnjoj površini montirani su čelični odstojni element i zaobljena stražnja ploča od poliuretanske smole (dio br. 4b).

2.5.4.   Gornja površina konstrukcije prsne kralježnice nagnuta je za 5° unatrag.

2.5.5.   Na donjoj strani konstrukcije prsne kralježnice montirana je mjerna doza T12 ili zamjenska mjerna doza (dio br. 4j).

2.5.6.   Modul rebara (dio br. 4c) sastoji se od čeličnog luka rebra pokrivenog poliuretanskom pjenom koja predstavlja tkivo (dio br. 4d), sklopa linearnog sustava za vođenje (dio br. 4e) koji povezuje rebra i konstrukciju prsne kralježnice, hidrauličkog prigušivača (dio br. 4f) i krute prigušne opruge (dio br. 4g).

2.5.7.   Linearnim sustavom za vođenje (dio br. 4e) omogućuje se deformacija osjetljive strane luka rebra (dio br. 4d) u odnosu na kutiju kralježnice (dio br. 4a) i neosjetljivu stranu. Sklop sustava za vođenje opremljen je linearnim igličastim ležajevima.

2.5.8.   U sklopu sustava za vođenje nalazi se opruga koja se može podešavati (dio br. 4h).

2.5.9.   Mjerni pretvornik pomaka rebra (dio br. 4i) može se ugraditi na dijelu sustava za vođenje (dio br. 4e) koji je montiran na konstrukciju prsne kralježnice i povezan s vanjskim krajem sustava za vođenje na osjetljivoj strani rebra.

2.6.   Ruke

2.6.1.   Ruke su prikazane kao dio br. 5 na slici 1. ovog Priloga.

2.6.2.   Ruke imaju plastični kostur pokriven imitacijom poliuretanskog tkiva i kožom od PVC-a. Imitacija tkiva sastoji se u gornjem dijelu od poliuretanskog kalupa visoke gustoće i u donjem dijelu od poliuretanske pjene.

2.6.3.   Spoj ramena i ruke omogućuje podešavanje ruku u raznim položajima pod kutom od 0°, 40° i 90° u odnosu na os trupa.

2.6.4.   Spoj ramena i ruku omogućuje samo pregibno/istezno zakretanje.

2.7.   Donji dio kralježnice

2.7.1.   Donji dio kralježnice prikazan je kao dio br. 6 na slici 1. ovog Priloga.

2.7.2.   Donji dio kralježnice sastoji se od punoga gumenog valjka s dvije čelične spojne ploče na svakom kraju i čeličnog užeta u valjku.

2.8.   Abdomen

2.8.1.   Abdomen je prikazan kao dio br. 7 na slici 1. ovog Priloga.

2.8.2.   Abdomen se sastoji od krutog središnjeg dijela i pokrova od pjene.

2.8.3.   Središnji je dio abdomena metalni odljevak (dio br. 7a). Pokrovna ploča montirana je s gornje strane odljevka.

2.8.4.   Pokrov (dio br. 7b) napravljen je od poliuretanske pjene. Zakrivljena gumena ploča ispunjena olovnim kuglicama ugrađena je u pokrov od pjene s obje strane.

2.8.5.   Između pokrova od pjene i krutog odljevka sa svake strane abdomena mogu se montirati tri mjerna pretvornika sile (dio br. 7c) ili tri zamjenska dijela koji nisu mjerni elementi.

2.9.   Zdjelica

2.9.1.   Zdjelica je prikazana kao dio br. 8 na slici 1. ovog Priloga.

2.9.2.   Zdjelica se sastoji od elementa križne kosti, dva krila zdjelice, dva sklopa zgloba kuka i pokrova od pjene kao imitacije tkiva.

2.9.3.   Križna kost (dio br. 8a) sastoji se od metalnog elementa podešene mase i metalne ploče koja je montirana s gornje strane tog elementa. Na stražnjoj strani elementa nalazi se šupljina radi lakše upotrebe mjernih instrumenata.

2.9.4.   Dva krila zdjelice (dio br. 8b) napravljena su od poliuretanske smole.

2.9.5.   Sklopovi zglobova kuka (dio br. 8c) napravljeni su od čeličnih dijelova. Sastoje se od nosača koji predstavlja gornji dio natkoljenične kosti i kuglastog zgloba spojenog na osovinu koja prolazi kroz točku H lutke.

2.9.6.   Sustav tkiva (dio br. 8d) napravljen je od kože od polivinilklorida (PVC) ispunjene poliuretanskom pjenom. Na mjestu točke H koža je zamijenjena dijelom od poliuretanske pjene s otvorenim ćelijama (dio br. 8e), koji podržava čelična ploča koja je nepomično pričvršćena na krila zdjelice osovinom koja prolazi kroz kuglasti zglob.

2.9.7.   Krila zdjelice pričvršćena su na element križne kosti na stražnjoj strani i međusobno povezana na mjestu spoja zdjeličnih kostiju pretvornikom sile (dio br. 8f) ili zamjenskim pretvornikom.

2.10.   Noge

2.11.   Noge su prikazane kao dio br. 9 na slici 1. ovog Priloga.

2.11.1.   Noge su napravljene od metalnog kostura pokrivenog poliuretanskom pjenom kao imitacijom tkiva i kožom od PVC-a.

2.11.2.   Poliuretanski kalup visoke gustoće i koža od PVC-a predstavljaju tkivo bedra na natkoljenicama.

2.11.3.   Koljeno i spoj skočnog zgloba omogućuju samo pregibno/istezno zakretanje.

2.12.   Odijelo

2.12.1.   Odijelo nije prikazano na slici 1. ovog Priloga.

2.12.2.   Odijelo je napravljeno od gume i pokriva ramena, prsni koš, gornji dio ruku, abdomen i donji dio kralježnice te gornji dio zdjelice.

Slika 1.

Konstrukcija lutke za ispitivanje bočnog sudara

Tablica 1.

Sastavni dijelovi lutke za ispitivanje bočnog sudara (vidjeti sliku 1.)

| Dio | Br. | Opis | Broj dijelova |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | | Glava | 1 | |
| 2. | | Vrat | 1 | |
| | 2a | Spojnica glave i vrata | | 1 |
| | 2b | Središnji dio | | 1 |
| | 2c | Spojnica vrata i prsnog koša | | 1 |
| | 2d | Nosač vrata | | 1 |
| 3. | | Rame | 1 | |
| | 3a | Rameni element | | 1 |
| | 3b | Ključne kosti | | 2 |
| | 3c | Elastično uže | | 2 |
| | 3d | Rameni pokrov od pjene | | 1 |
| 4. | | Prsni koš | 1 | |
| | 4a | Prsna kralježnica | | 1 |
| | 4b | Stražnja ploča (zakrivljena) | | 1 |
| | 4c | Modul rebara | | 3 |
| | 4d | Luk rebara prekriven tkivom | | 3 |
| | 4e | Sklop klip-cilindar | | 3 |
| | 4f | Prigušivač | | 3 |
| | 4g | Kruta prigušna opruga | | 3 |
| | 4h | Opruga za podešavanje | | 3 |
| | 4i | Pretvornik pomaka | | 3 |
| | 4j | Mjerna doza T12 ili zamjenska mjerna doza | | 1 |
| 5. | | Ruka | 2 | |
| 6. | | Donji dio kralježnice | 1 | |
| 7. | | Abdomen | 1 | |
| | 7a | Središnji odljevak | | 1 |
| | 7b | Pokrov od tkiva | | 1 |
| | 7c | Pretvornik sile | | 3 |
| 8. | | Zdjelica | 1 | |
| | 8a | Element križne kosti | | 1 |
| | 8b | Krila zdjelice | | 2 |
| | 8c | Sklop zgloba kuka | | 2 |
| | 8d | Pokrov od tkiva | | 1 |
| | 8e | Element od pjene kod točke H | | 2 |
| | 8f | Pretvornik sile ili zamjenski pretvornik | | 1 |
| 9. | | Noga | 2 | |
| 10. | | Odijelo | 1 | |

Dio

Br.

Opis

Broj dijelova

1.

Glava

1

2.

Vrat

1

2a

Spojnica glave i vrata

1

2b

Središnji dio

1

2c

Spojnica vrata i prsnog koša

1

2d

Nosač vrata

1

3.

Rame

1

3a

Rameni element

1

3b

Ključne kosti

2

3c

Elastično uže

2

3d

Rameni pokrov od pjene

1

4.

Prsni koš

1

4a

Prsna kralježnica

1

4b

Stražnja ploča (zakrivljena)

1

4c

Modul rebara

3

4d

Luk rebara prekriven tkivom

3

4e

Sklop klip-cilindar

3

4f

Prigušivač

3

4g

Kruta prigušna opruga

3

4h

Opruga za podešavanje

3

4i

Pretvornik pomaka

3

4j

Mjerna doza T12 ili zamjenska mjerna doza

1

5.

Ruka

2

6.

Donji dio kralježnice

1

7.

Abdomen

1

7a

Središnji odljevak

1

7b

Pokrov od tkiva

1

7c

Pretvornik sile

3

8.

Zdjelica

1

8a

Element križne kosti

1

8b

Krila zdjelice

2

8c

Sklop zgloba kuka

2

8d

Pokrov od tkiva

1

8e

Element od pjene kod točke H

2

8f

Pretvornik sile ili zamjenski pretvornik

1

9.

Noga

2

10.

Odijelo

1

3.   MONTAŽA LUTKE

3.1.   Glava – vrat

3.1.1.   Zahtijevani moment pritezanja polukuglastih vijaka za spajanje vrata je 10 Nm.

3.1.2.   Sklop koji se sastoji od glave i mjerne doze na gornjem dijelu vrata montira se na vratnu ploču spojnice glave i vrata s pomoću četiri vijka.

3.1.3.   Vratna ploča spojnice vrata i prsnog koša montirana je za nosač vrata s pomoću četiri vijka.

3.2.   Vrat – rame – prsni koš

3.2.1.   Nosač vrata montiran je na element ramena s pomoću četiri vijka.

3.2.2.   Element ramena montiran je na gornju površinu konstrukcije prsne kralježnice s pomoću tri vijka.

3.3.   Rame – ruka

3.3.1.   Ruke su montirane na ključne kosti s pomoću vijka i aksijalnog ležaja. Vijak treba pritegnuti tako da sila zadržavanja ruke u njezinu okretištu bude 1 – 2 g.

3.4.   Prsni koš – donji dio kralježnice – abdomen

3.4.1.   Smjer montiranja modula rebra u prsni koš prilagođava se s obzirom na predviđenu stranu udara.

3.4.2.   Prilagodnik donjeg dijela kralježnice montiran je na mjernu dozu T12 ili zamjensku mjernu dozu u donjem dijelu prsne kralježnice s pomoću dva vijka.

3.4.3.   Prilagodnik donjeg dijela kralježnice montiran je za vrh donjeg dijela kralježnice s pomoću dva vijka.

3.4.4.   Prirubnica središnjeg abdominalnog odljevka za montiranje ukliještena je između prilagodnika donjeg dijela kralježnice i gornje ploče donjeg dijela kralježnice.

3.4.5.   Položaj pretvornika sile u abdomenu prilagođava se s obzirom na predviđenu stranu udara.

3.5.   Donji dio kralježnice – zdjelica – noge

3.5.1.   Donji dio kralježnice montiran je na pokrovnu ploču elementa križne kosti s pomoću tri vijka. Ako se upotrijebi mjerna doza na donjem dijelu donjeg dijela kralježnice, potrebna su četiri vijka.

3.5.2.   Donja ploča donjeg dijela kralježnice montirana je na element križne kosti zdjelice s pomoću tri vijka.

3.5.3.   Noge su montirane na nosač gornjeg dijela natkoljenične kosti sklopa zdjelice i zgloba kuka s pomoću vijka.

3.5.4.   Spojnice za koljena i skočne zglobove mogu se prilagoditi tako da sila zadržavanja bude 1 – 2 g.

4.   GLAVNA OBILJEŽJA:

4.1.   Masa

4.1.1.   Mase glavnih sastavnih dijelova lutke prikazane su u tablici 2. ovog Priloga.

Tablica 2.

Mase sastavnih dijelova lutke

| Sastavni dio
  (dio tijela) | Masa
  (kg) | Dopušteno odstupanje
  ± (kg) | Osnovni sadržaji |
| --- | --- | --- | --- |
| Glava | 4,0 | 0,2 | Cijeli sklop glave uključujući i mjerač troosnog ubrzanja i mjerne doze na gornjem dijelu vrata ili zamjenske mjerne doze. |
| Vrat | 1,0 | 0,05 | Vrat, isključujući nosač vrata |
| Prsni koš | 22,4 | 1,0 | Nosač vrata, rameni pokrov, sklop ramena, matice za pričvršćivanje ruku, kutija kralježnice, stražnja ploča trupa, moduli rebara, pretvornici deformacije rebara, mjerna doza na stražnjoj ploči trupa ili zamjenska, mjerna doza T12 ili zamjenska, središnji odljevak abdomena, pretvornici sile abdomena, 2/3 odijela |
| Ruka (svaka pojedinačno) | 1,3 | 0,1 | Gornji dio ruke, uključujući ploču za postavljanje ruke (svaka pojedinačno) |
| Abdomen i donji dio kralježnice | 5,0 | 0,25 | Abdominalni pokrov od tkiva i donji dio kralježnice |
| Zdjelica | 12,0 | 0,6 | Element križne kosti, ploča za montiranje donjeg dijela kralježnice, kuglasti zglobovi kuka, nosači natkoljenične kosti, krila zdjelice, pretvornik sile na spoj zdjeličnih kostiju, zdjelični pokrov od tkiva, 1/3 odijela |
| Noga (svaka pojedinačno) | 12,7 | 0,6 | Stopalo, potkoljenica i natkoljenica i tkivo sve do spoja s gornjim dijelom natkoljenične kosti (svaka pojedinačno) |
| Ukupno lutka | 72,0 | 1,2 | |

Sastavni dio

(dio tijela)

Masa

(kg)

Dopušteno odstupanje

± (kg)

Osnovni sadržaji

Glava

4,0

0,2

Cijeli sklop glave uključujući i mjerač troosnog ubrzanja i mjerne doze na gornjem dijelu vrata ili zamjenske mjerne doze.

Vrat

1,0

0,05

Vrat, isključujući nosač vrata

Prsni koš

22,4

1,0

Nosač vrata, rameni pokrov, sklop ramena, matice za pričvršćivanje ruku, kutija kralježnice, stražnja ploča trupa, moduli rebara, pretvornici deformacije rebara, mjerna doza na stražnjoj ploči trupa ili zamjenska, mjerna doza T12 ili zamjenska, središnji odljevak abdomena, pretvornici sile abdomena, 2/3 odijela

Ruka (svaka pojedinačno)

1,3

0,1

Gornji dio ruke, uključujući ploču za postavljanje ruke (svaka pojedinačno)

Abdomen i donji dio kralježnice

5,0

0,25

Abdominalni pokrov od tkiva i donji dio kralježnice

Zdjelica

12,0

0,6

Element križne kosti, ploča za montiranje donjeg dijela kralježnice, kuglasti zglobovi kuka, nosači natkoljenične kosti, krila zdjelice, pretvornik sile na spoj zdjeličnih kostiju, zdjelični pokrov od tkiva, 1/3 odijela

Noga (svaka pojedinačno)

12,7

0,6

Stopalo, potkoljenica i natkoljenica i tkivo sve do spoja s gornjim dijelom natkoljenične kosti (svaka pojedinačno)

Ukupno lutka

72,0

1,2

4.2.   Glavne mjere

4.2.1.   Glavne mjere lutke za ispitivanje bočnog sudara (uključujući odijelo), prema slici 2. ovog Priloga prikazane su u tablici 3. ovog Priloga.

Mjere se određuju bez odijela.

Slika 2.

Odmjere glavnih mjera lutke

(vidjeti tablicu 3.)

Tablica 3.

Glavne mjere lutke

| Br. | Parametar | Mjera (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1. | Visina sjedenja | 909 ± 9 |
| 2. | Od sjedala do zgloba ramena | 565 ± 7 |
| 3. | Od sjedala do donjeg ruba konstrukcije prsne kralježnice | 351 ± 5 |
| 4. | Od sjedala do zgloba kuka (sredina matice) | 100 ± 3 |
| 5. | Od tabana do sjedala, pri sjedenju | 442 ± 9 |
| 6. | Širina glave | 155 ± 3 |
| 7. | Širina ramena/ruku | 470 ± 9 |
| 8. | Širina prsnog koša | 327 ± 5 |
| 9. | Širina abdomena | 290 ± 5 |
| 10. | Širina zdjelice | 355 ± 5 |
| 11. | Dubina glave | 201 ± 5 |
| 12. | Dubina prsnog koša | 276 ± 5 |
| 13. | Dubina abdomena | 199 ± 5 |
| 14. | Dubina zdjelice | 240 ± 5 |
| 15. | Od stražnjeg dijela stražnjice do zgloba kuka (sredina matice) | 155 ± 5 |
| 16. | Od stražnjeg dijela stražnjice do prednje strane koljena | 606 ± 9 |

Br.

Parametar

Mjera (mm)

1.

Visina sjedenja

909 ± 9

2.

Od sjedala do zgloba ramena

565 ± 7

3.

Od sjedala do donjeg ruba konstrukcije prsne kralježnice

351 ± 5

4.

Od sjedala do zgloba kuka (sredina matice)

100 ± 3

5.

Od tabana do sjedala, pri sjedenju

442 ± 9

6.

Širina glave

155 ± 3

7.

Širina ramena/ruku

470 ± 9

8.

Širina prsnog koša

327 ± 5

9.

Širina abdomena

290 ± 5

10.

Širina zdjelice

355 ± 5

11.

Dubina glave

201 ± 5

12.

Dubina prsnog koša

276 ± 5

13.

Dubina abdomena

199 ± 5

14.

Dubina zdjelice

240 ± 5

15.

Od stražnjeg dijela stražnjice do zgloba kuka (sredina matice)

155 ± 5

16.

Od stražnjeg dijela stražnjice do prednje strane koljena

606 ± 9

5.   CERTIFIKACIJA LUTKE

5.1.   Strana sudara

5.1.1.   Ovisno o strani vozila koja će biti udarena, dijelovi lutke koji se nalaze na lijevoj ili na desnoj strani trebaju biti certificirani.

5.1.2.   Potrebno je prilagoditi konfiguraciju lutke u pogledu smjera montiranja modula rebara i položaja pretvornika sile u abdomenu s obzirom na predviđenu stranu udara.

5.2.   Mjerni uređaji

5.2.1.   Svi mjerni uređaji moraju biti umjereni i u skladu sa zahtjevima iz dokumentacije navedene u odjeljku 1.1. ovog Priloga.

5.2.2.   Svi kanali mjernih uređaja moraju biti u skladu s normom ISO 6487:2000 ili specifikacijama SAE J211 (ožujak 1995.) o bilježenju podatkovnih kanala.

5.2.3.   U skladu s odredbama ovog Pravilnika najmanji broj kanala je deset:

| | ubrzanje glave (3), |
| --- | --- |

ubrzanje glave (3),

| | pomaci rebra u prsnom košu (3), |
| --- | --- |

pomaci rebra u prsnom košu (3),

| | opterećenja abdomena (3) i |
| --- | --- |

opterećenja abdomena (3) i

| | opterećenje spoja zdjeličnih kostiju (1). |
| --- | --- |

opterećenje spoja zdjeličnih kostiju (1).

5.2.4.   Osim toga na raspolaganju je još niz izbornih podatkovnih kanala (38):

| | opterećenje gornjeg dijela vrata (6), |
| --- | --- |

opterećenje gornjeg dijela vrata (6),

| | opterećenja donjeg dijela vrata (6), |
| --- | --- |

opterećenja donjeg dijela vrata (6),

| | opterećenja ključnih kostiju (3), |
| --- | --- |

opterećenja ključnih kostiju (3),

| | opterećenja stražnje ploče trupa (4), |
| --- | --- |

opterećenja stražnje ploče trupa (4),

| | ubrzanja T1 (3), |
| --- | --- |

ubrzanja T1 (3),

| | ubrzanja T12 (3), |
| --- | --- |

ubrzanja T12 (3),

| | ubrzanja rebara (6, po dva na svakom rebru), |
| --- | --- |

ubrzanja rebara (6, po dva na svakom rebru),

| | opterećenja T12 kralježnice (4), |
| --- | --- |

opterećenja T12 kralježnice (4),

| | opterećenja donjeg dijela donjeg dijela kralježnice (3), |
| --- | --- |

opterećenja donjeg dijela donjeg dijela kralježnice (3),

| | ubrzanja zdjelice (3) i |
| --- | --- |

ubrzanja zdjelice (3) i

| | opterećenja natkoljenične kosti (6). |
| --- | --- |

opterećenja natkoljenične kosti (6).

Izborno su na raspolaganju još četiri dodatna podatkovna kanala za pokazivanje položaja:

| | rotacija prsnog koša (2) i |
| --- | --- |

rotacija prsnog koša (2) i

| | rotacija zdjelice (2). |
| --- | --- |

rotacija zdjelice (2).

5.3.   Vizualni pregled

5.3.1.   Sve dijelove lutke mora se vizualno pregledati da se utvrde moguća oštećenja i, ako je potrebno, zamijeniti ih prije certifikacijskog ispitivanja.

5.4.   Opće postavke za ispitivanje

5.4.1.   Slika 3. ovog Priloga prikazuje postavke za sva certifikacijska ispitivanja na lutki za bočni sudar.

5.4.2.   Postavke i postupci certifikacijskog ispitivanja moraju biti u skladu sa specifikacijama i zahtjevima dokumentacije navedene u odjeljku 1.1.

5.4.3.   Ispitivanja na glavi, vratu, prsnom košu i donjem dijelu kralježnice provode se na podsklopovima ispitne lutke.

5.4.4.   Ispitivanja na ramenu, abdomenu i zdjelici provode se na sastavljenoj ispitnoj lutki (bez odijela, cipela i donjeg rublja). Pri tim ispitivanjima ispitna lutka posjednuta je na ravnu površinu prekrivenu s dvije tanke ploče od politetraflouretilena, debljine manje od ili jednake 2 mm, postavljene između ispitne lutke i ravne površine.

5.4.5.   Svi dijelovi koji se certificiraju trebali bi se čuvati u sobi za ispitivanje najmanje četiri sata prije ispitivanja na temperaturi od 18 °C do 22 °C i pri relativnoj vlažnosti zraka od 10 do 70 %.

5.4.6.   Između dva certifikacijska ispitivanja na istom dijelu trebalo bi proći barem 30 minuta.

5.5.   Glava

5.5.1.   Podsklop glave, uključujući zamjensku mjernu dozu za gornji dio vrata, certificira se ispuštanjem s visine od 200 ± 1 mm na ravnu krutu udarnu površinu.

5.5.2.   Kut između udarne površine i središnje sagitalne ravnine glave je 35 ± 1°, što omogućuje udar u gornji dio bočne strane glave (to se može postići s pomoću remena ili držača za zaštitu od pada glave čija je masa 0,075 ± 0,005 kg.).

5.5.3.   Najveće rezultantno ubrzanje glave, filtrirano upotrebom ISO 6487:2000 CFC 1000, trebalo bi biti od 100 do 150 g.

5.5.4.   Radni učinak glave može se podesiti kako bi se ispunio taj zahtjev promjenom značajki trenja spoja kože i lubanje (npr. podmazivanjem talk puderom ili politetraflouretilenskim raspršivačem).

5.6.   Vrat

5.6.1.   Vratna spojnica glave i vrata montirana je na poseban model glave za certificiranje mase 3,9 ± 0,05 kg (vidjeti sliku 6.), s pomoću 12 mm debele spojne ploče mase 0,205 ± 0,05 kg.

5.6.2.   Model glave i vrat montirani su naopako na donju stranu vratnog njihala (2), koje dopušta bočno pomicanje sustava.

5.6.3.   Vratno njihalo opremljeno je jednoosnim mjeračem ubrzanja u skladu sa specifikacijama za vratno njihalo (vidjeti sliku 5.).

5.6.4.   Trebalo bi omogućiti da vratno njihalo slobodno padne s visine koja je odabrana tako da se pri sudaru postigne brzina od 3,4 ± 0,1 m/s, mjerena na mjestu mjerača ubrzanja njihala.

5.6.5.   Vratno njihalo usporava se od brzine pri sudaru do nule s pomoću prikladnog uređaja, (3) kako je opisan u specifikacijama za vratno njihalo (vidjeti sliku 5.), kojim se dobiva zapis promjene brzine u funkciji vremena unutar graničnih vrijednosti područja na slikama 7. i 4. ovog Priloga. Izlaz svih kanala mora biti zapisan u skladu s normom ISO 6487:2000 ili specifikacijama SAE J211 (ožujak 1995.) za kanale za bilježenje podataka i digitalno filtriran s pomoću CFC 180 u skladu s ISO 6487:2000 ili SAE J211:1995. Usporavanje njihala mora biti filtrirano s pomoću CFC 60 u skladu s ISO 6487:2000 ili SAE J211:1995.

Tablica 4.

Područje promjene brzine njihala u funkciji vremena za certifikacijsko ispitivanje vrata

| Gornja granica za vrijeme (s) | Brzina (m/s) | Donja granica za vrijeme (s) | Brzina (m/s) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0,001 | 0,0 | 0 | – 0,05 |
| 0,003 | – 0,25 | 0,0025 | – 0,375 |
| 0,014 | – 3,2 | 0,0135 | – 3,7 |
| | | 0,017 | – 3,7 |

Gornja granica za vrijeme (s)

Brzina (m/s)

Donja granica za vrijeme (s)

Brzina (m/s)

0,001

0,0

0

– 0,05

0,003

– 0,25

0,0025

– 0,375

0,014

– 3,2

0,0135

– 3,7

0,017

– 3,7

5.6.6.   Najveći kut savijanja modela glave u odnosu na njihalo (kut dθA + dθC na slici 6.) trebao bi biti od 49,0° do 59,0° i trebao bi se pojaviti pri brzini od 54,0 do 66,0 m/s.

5.6.7.   Najveći pomaci težišta modela glave mjereni u kutovima dθA i dθB (vidjeti sliku 6.) trebali bi biti: prednji kut na osnovnoj ploči njihala dθA od 32,0° do 37,0° koji se pojavljuje pri brzini od 53,0 do 63,0 ms i stražnji kut na osnovnoj ploči njihala dθB od 0,81*(kut dθA) + 1,75 i 0,81*(kut dθA) + 4,25° koji se pojavljuje pri brzini od 54,0 do 64,0 ms.

5.6.8.   Radni učinak vrata može se podesiti zamjenom osam kružnih odbojnih dijelova s odbojnicima druge tvrdoće prema Shoreu.

5.7.   Rame

5.7.1.   Duljina elastičnog užeta trebala bi se podesiti tako da bude potrebna sila od 27,5 N do 32,5 N, koja se primjenjuje prema naprijed na 4 ± 1 mm od vanjskog ruba ključne kosti u ravnini pomicanja ključne kosti, za pomicanje ključne kosti prema naprijed.

5.7.2.   Lutka je posjednuta na ravnu, vodoravnu, krutu površinu bez naslona. Prsni koš postavljen je u okomiti položaj, a ruke bi trebale stajati pod kutom od 40° ± 2° prema naprijed u odnosu na vertikalu. Noge su postavljene vodoravno.

5.7.3.   Udarna glava je njihalo mase 23,4 ± 0,2 kg i promjera 152,4 ± 0,25 mm i polumjera ruba od 12,7 mm (4). Udarna glava obješena je o kruta ovjesišta s pomoću četiri žice pri čemu je središnja linija udarne glave barem 3,5 m ispod krutih ovjesišta (vidjeti sliku 4.).

5.7.4.   Udarna glava opremljena je mjeračem ubrzanja koji djeluje u smjeru sudara i smješten je na osi udarne glave.

5.7.5.   Udarna glava trebala bi se slobodno zanjihati do ramena ispitne lutke udarnom brzinom od 4,3 ± 0,1 m/s.

5.7.6.   Smjer sudara okomit je na os ispitne lutke u smjeru naprijed-nazad, a os udarne glave poklapa se s osi zakretne osi gornjeg dijela ruke.

5.7.7.   Najveće ubrzanje udarnog tijela, filtrirano s CFC 180 u skladu s ISO 6487:2000 trebalo bi biti od 7,5 do 10,5 g.

5.8.   Ruke

5.8.1.   Za ruke nije propisan postupak dinamičkog certificiranja.

5.9.   Prsni koš

5.9.1.   Svaki modul rebara certificira se posebno.

5.9.2.   Modul rebara postavljen je okomito u uređaj za ispitivanje slobodnim padom, a rebreni valjak kruto je pričvršćen za uređaj.

5.9.3.   Udarna glava je masa od 7,78 ± 0,01 kg s ravnom površinom i promjerom od 150 ± 2 mm koja pada slobodnim padom.

5.9.4.   Središnja linija udarne glave trebala bi biti poravnana sa središnjom linijom sustava za vođenje rebra.

5.9.5.   Jakost udara određena je visinama pada od 815, 204 i 459 mm. Tim visinama pada postižu se približno brzine od 4, 2 i 3 m/s. Dopušteno odstupanje visina pada kod sudara ne smije biti veće od 1 %.

5.9.6.   Pomak rebra trebalo bi mjeriti, npr. s pomoću pretvornika pomaka postavljenog na samom rebru.

5.9.7.   Zahtjevi za certificiranje rebra prikazani su u tablici 5. ovog Priloga.

5.9.8.   Radni učinak modula rebra može se podesiti zamjenom opruge za podešavanje unutar valjka s oprugom drugačije krutosti.

Tablica 5.

Zahtjevi za certificiranje cijelog modula rebra

| Slijed ispitivanja | Visina pada (odstupanje 1 %) (mm) | Najmanji pomak (mm) | Najveći pomak (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 815 | 46,0 | 51,0 |
| 2 | 204 | 23,5 | 27,5 |
| 3 | 459 | 36,0 | 40,0 |

Slijed ispitivanja

Visina pada (odstupanje 1 %) (mm)

Najmanji pomak (mm)

Najveći pomak (mm)

1

815

46,0

51,0

2

204

23,5

27,5

3

459

36,0

40,0

5.10.   Donji dio kralježnice

5.10.1.   Donji dio kralježnice montiran je na poseban model glave za certificiranje, mase 3,9 ± 0,05 kg (vidjeti sliku 6.), s pomoću spojne ploče debljine 12 mm i mase 0,205 ± 0,05 kg.

5.10.2.   Model glave i donji dio kralježnice montirani su naopako za donju stranu vratnog njihala (5), što omogućuje bočno pomicanje sustava.

5.10.3.   Vratno njihalo opremljeno je jednoosnim mjeračem ubrzanja prema specifikacijama za vratno njihalo (vidjeti sliku 5.).

5.10.4.   Trebalo bi omogućiti da njihalo vrata slobodno padne s visine koja je odabrana tako da se pri sudaru postigne brzina od 6,05 ± 0,1 m/s, mjerena na mjestu mjerača ubrzanja njihala.

5.10.5.   Vratno njihalo usporava se od brzine pri sudaru do nule s pomoću prikladnog uređaja (6) opisanog u specifikacijama za vratno njihalo (vidjeti sliku 5.), kojim se dobiva zapis promjene brzine u funkciji vremena unutar graničnih vrijednosti područja navedenog na slikama 8. i 6. ovog Priloga. Izlaz svih kanala mora biti zapisan u skladu s normom ISO 6487:2000 ili specifikacijama SAE J211 (ožujak 1995.) za kanale za bilježenje podataka i digitalno filtriran s pomoću CFC 180 u skladu s ISO 6487:2000 ili SAE J211:1995. Usporavanje njihala mora biti filtrirano s pomoću CFC 60 u skladu s ISO 6487:2000 ili SAE J211:1995.

Tablica 6.

Područje promjene brzine njihala u funkciji vremena za certifikacijsko ispitivanje donjeg dijela kralježnice

| Gornja granica za vrijeme [s] | Brzina [m/s] | Donja granica za vrijeme [s] | Brzina [m/s] |
| --- | --- | --- | --- |
| 0,001 | 0,0 | 0 | – 0,05 |
| 0,0037 | – 0,2397 | 0,0027 | – 0,425 |
| 0,027 | – 5,8 | 0,0245 | – 6,5 |
| | | 0,03 | – 6,5 |

Gornja granica za vrijeme [s]

Brzina [m/s]

Donja granica za vrijeme [s]

Brzina [m/s]

0,001

0,0

0

– 0,05

0,0037

– 0,2397

0,0027

– 0,425

0,027

– 5,8

0,0245

– 6,5

0,03

– 6,5

5.10.6.   Najveći kut savijanja modela glave u odnosu na njihalo (kut dθA + dθC na slici 6.) trebao bi biti u od 45,0 do 55,0° i trebao bi se pojaviti pri brzini od 39,0 do 53,0 ms.

5.10.7.   Najveći pomaci težišta modela glave mjereni u kutovima dθA i dθB (vidjeti sliku 6.) trebali bi biti: prednji kut na osnovnoj ploči njihala dθA od 31,0° do 35,0° koji se pojavljuje pri brzini od 44,0 do 52,0 ms i stražnji kut na osnovnoj ploči njihala dθB od 0,8*(kut dθA) + 2,00 i 0,8*(kut dθA) + 4,50° koji se pojavljuje pri brzini od 44,0 do 52,0 ms.

5.10.8.   Radni učinak donjeg dijela kralježnice može se podesiti promjenom zategnutosti čeličnog užeta kralježnice.

5.11.   Abdomen

5.11.1.   Ispitna lutka posjednuta je na ravnu, vodoravnu, krutu površinu bez naslona. Prsni koš postavljen je u okomiti položaj, dok su ruke i noge postavljene vodoravno.

5.11.2.   Udarna glava je njihalo mase 23,4 ± 0,2 kg i promjera 152,4 ± 0,25 mm i polumjera ruba od 12,7 mm (7). Udarna glava obješena je o kruta ovjesišta s pomoću osam žica pri čemu je središnja linija udarne glave barem 3,5 m ispod krutih ovjesišta (vidjeti sliku 4.).

5.11.3.   Udarna glava opremljena je mjeračem ubrzanja koji djeluje u smjeru sudara i smješten je na osi dara.

5.11.4.   Njihalo na prednjoj strani udarne glave ima vodoravan „oslonac za ruku” mase 1,0 ± 0,01 kg. Sveukupna masa udarne glave zajedno s osloncem za ruku jednaka je 24,4 ± 0,21 kg. Kruti oslonac za ruku visok je 70 ± 1 mm, širok 150 ± 1 mm i mora imati mogućnost prodiranja u abdomen najmanje 60 mm. Središnjica njihala poklapa se sa središtem oslonca za ruku.

5.11.5.   Udarna glava trebala bi se slobodno zanjihati do abdomena ispitne lutke s brzinom pri sudaru od 4,0 ± 0,1 m/s.

5.11.6.   Smjer udara okomit je na os ispitne lutke u smjeru naprijed-nazad, a os udarne glave poravnana je sa središtem pretvarača sile u središnjem dijelu abdomena.

5.11.7.   Najveća sila udarne glave, dobivena iz ubrzanja udarne glave, filtriranog s pomoću CFC 180 u skladu s ISO 6487:2000 i pomnoženog s masom udarne glave/oslonca za ruke, trebala bi biti od 4,0 do 4,8 kN i pojaviti se pri brzini od 10,6 do 13,0 ms.

5.11.8.   Zapisi sila-vrijeme mjereni trima abdominalnim pretvaračima sile moraju se zbrojiti i filtrirati s pomoću CFC 600 u skladu s ISO 6487:2000. Najveća sila tog zbroja trebala bi biti od 2,2 do 2,7 kN te se postići pri brzini od 10,0 do 12,3 ms.

5.12.   Zdjelica

5.12.1.   Ispitna lutka posjednuta je na ravnu, vodoravnu, krutu površinu bez naslona. Prsni koš postavljen je u okomiti položaj, dok su ruke i noge postavljene vodoravno.

5.12.2.   Udarna glava je njihalo mase 23,4 ± 0,2 kg i promjera 152,4 ± 0,25 mm i polumjera ruba od 12,7 mm (8). Udarna glava obješena je o kruta ovjesišta s pomoću osam žica pri čemu je središnja linija udarne glave barem 3,5 m ispod krutih ovjesišta (vidjeti sliku 4.).

5.12.3.   Udarna glava opremljena je mjeračem ubrzanja koji djeluje u smjeru udara i smješten je na osi udarne glave.

5.12.4.   Udarna glava trebala bi se slobodno zanjihati do zdjelice ispitne lutke brzinom sudara od 4,3 ± 0,1 m/s.

5.12.5.   Smjer udara okomit je na os ispitne lutke u smjeru naprijed-nazad, a os udarne glave poravnana je sa središtem stražnje ploče točke H.

5.12.6.   Najveća sila udarne glave, dobivena iz ubrzanja udarne glave, filtriranog s pomoću CFC 180 u skladu s ISO 6487:2000 i pomnoženog s masom udarne glave, trebala bi biti od 4,4 do 5,4 kN i pojaviti se pri brzini od 10,3 do 15,5 ms.

5.12.7.   Sila na spoju zdjeličnih kostiju, filtrirana s pomoću CFC 600 u skladu s ISO 6487:2000, trebala bi biti od 1,04 do 1,64 kN te se pojaviti pri brzini od 9,9 do 15,9 ms.

5.13.   Noge

5.13.1.   Za noge nije propisan postupak dinamičkog certificiranja.

Slika 3.

Prikaz postavki certifikacijskog ispitivanja lutke za ispitivanje bočnog sudara

Slika 4.

Ovjes udarne glave njihala od 23,4 kg

| Lijevo: | Ovjes s četiri žice (uklonjene poprečne žice) |
| --- | --- |
| Desno: | Ovjes s osam žica |

Lijevo:

Ovjes s četiri žice (uklonjene poprečne žice)

Desno:

Ovjes s osam žica

Slika 5.

Područje usporavanja njihala u funkciji vremena za certifikacijsko ispitivanje vrata

Slika 6.

Područje usporavanja njihala u funkciji vremena za certifikacijsko ispitivanje donjeg dijela kralježnice

Slika 7.

Područje promjene brzine njihala u funkciji vremena za certifikacijsko ispitivanje vrata

Slika 8.

Područje promjene brzine njihala u funkciji vremena za certifikacijsko ispitivanje donjeg dijela kralježnice

---

(1)  Lutka odgovara specifikacijama za ES-2 lutku. Broj sadržaja tehničkog crteža je: Br. E-AA-DRAWING-LIST-7-25-032 od 25. srpnja 2003. Cijeli komplet ES-2 tehničkih crteža i ES-2 korisnički priručnik pohranjeni su kod Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE), u Palači naroda, Ženeva, Švicarska i mogu se pogledati na zahtjev u tajništvu.

(2)  Vratno njihalo u skladu s American Code of Federal Regulation 49 CFR. Poglavlje V. dio 572.33 (izdanje 10-1-00) (vidjeti i sliku 5.).

(3)  Preporučuje se upotreba saća od 3 inča (vidjeti sliku 5.).

(4)  Njihalo je u skladu s American Code of Federal Regulation 49 CFR poglavlje V. dio 572.36(a) (izdanje 10-1-00) (vidjeti i sliku 4.).

(5)  Vratno njihalo je u skladu s American Code of Federal Regulation 49 CFR poglavlje V. dio 572.33 (izdanje 10-1-00) (vidjeti i sliku 5.).

(6)  Preporučuje se upotreba saća od 6 inča (vidjeti sliku 5.).

(7)  Njihalo je u skladu s American Code of Federal Regulation 49 CFR poglavlje V. dio 572.36(a) (izdanje 10-1-00) (vidjeti i sliku 4.).

(8)  Njihalo je u skladu s American Code of Federal Regulation 49 CFR poglavlje V. dio 572.36(a) (izdanje 10-1-00) (vidjeti i sliku 4.).

---

PRILOG 7.

POSTAVLJANJE LUTKE ZA ISPITIVANJE BOČNOG SUDARA

1.   OPĆENITO

1.1.   Lutka za ispitivanje bočnog sudara kako je opisana u Prilogu 6. ovom Pravilniku postavlja se u skladu s postupkom u nastavku.

2.   POSTAVLJANJE

2.1.   Podesite zglobove koljena i skočne zglobove tako da oni pridržavaju vodoravno izravnan donji dio noge i stopalo (podešavanje od 1 do 2 g).

2.2.   Provjerite je li ispitna lutka prilagođena željenom smjeru udara.

2.3.   Ispitna lutka obučena je u pripijene, rastezljive pamučne hlače tri četvrtinske dužine, a može biti obučena u pripijenu, rastezljivu pamučnu košulju kratkih rukava.

2.4.   Na svaku nogu obuva se cipela.

2.5.   Ispitna lutka smješta se na vanjsko prednje sjedalo na strani sudara, kao što je opisano u propisima o postupku ispitivanja bočnim sudarom.

2.6.   Ravnina simetrije ispitne lutke poklapa se sa središnjom okomitom ravninom propisanog sjedećeg položaja.

2.7.   Zdjelica lutke postavljena je tako da je poprečna linija koja prolazi kroz točke H ispitne lutke okomita na uzdužnu središnju ravninu sjedala. Linija koja prolazi kroz točke H ispitne lutke vodoravna je s najvećim dopuštenim odstupanjem ± 2° (1).

Ispravan položaj zdjelice ispitne lutke može se provjeriti u odnosu na točku H točke H ispitne lutke upotrebom rupa M3 u stražnjim pločama točke H na svakoj strani zdjelice ispitne lutke ES-2. Rupe M3 označene su s „Hm”. Položaj „Hm” trebao bi biti u krugu polumjera 10 mm oko točke H točke H ispitne lutke.

Ispravan položaj zdjelice ispitne lutke

2.8.   Gornji dio trupa mora biti nagnut prema naprijed i zatim polegnut unatrag tako da čvrsto nalegne na naslon sjedala (vidjeti napomenu 1.). Ramena ispitne lutke moraju biti postavljena potpuno unatrag.

2.9.   Bez obzira na sjedeći položaj ispitne lutke, kut između gornjeg dijela ruke i referentne linije između trupa i ruke na svakoj strani mora biti 40° ± 5° Referentna linija između trupa i ruke određena je kao sjecište ravnine koja dodiruje prednju površinu rebara i okomite uzdužne ravnine ispitne lutke na kojoj se nalazi ruka.

2.10.   Za sjedeći položaj vozača postavite desno stopalo ispitne lutke, bez pomicanja zdjelice ili trupa, na nepritisnutu papučicu gasa tako da je peta oslonjena na pod i pomaknuta koliko god je moguće naprijed. Lijevo stopalo postavite okomito na donji dio noge tako da je peta oslonjena na pod na istoj poprečnoj liniji kao i desna peta. Koljena ispitne lutke postavite tako da njihove vanjske površine budu za 150 ± 10 mm udaljene od ravnine simetrije ispitne lutke. Bedra ispitne lutke, ako je to moguće ostvariti unutar ovih ograničenja, postavite tako da dodiruju sjedište sjedala.

2.11.   Za druge sjedeće položaje postavite pete ispitne lutke, bez pomicanja zdjelice ili trupa, na pod i koliko god je moguće naprijed, s tim da se sjedište sjedala ne smije stiskati više nego što se stišće od težine noge. Koljena ispitne lutke postavite tako da njihove vanjske površine budu za 150 ± 10 mm udaljene od ravnine simetrije ispitne lutke.

---

(1)  Ispitna lutka može biti opremljena senzorima nagiba u prsnom košu i zdjelici. Ti mjerni instrumenti mogu pomoći pri postizanju željenog položaja.

---

PRILOG 8.

DJELOMIČNO ISPITIVANJE

1.   SVRHA

Svrha je ovih ispitivanja potvrditi pokazuje li preinačeno vozilo barem istu (ili bolju) značajku apsorpcije energije u odnosu na tip vozila koji je homologiran prema ovom Pravilniku.

2.   POSTUPCI I ISPITNE NAPRAVE

2.1.   Referentna ispitivanja

2.1.1.   Dva dinamička ispitivanja, u kojima se upotrebljavaju dvije različite udarne glave, provode se s montiranom novom bočnom konstrukcijom vozila koje treba homologirati, s time da se upotrebljavaju izvorni materijali obloge koji su ispitani tijekom homologacije vozila (slika 1.).

2.1.1.1.   Udarna glava u obliku kugle, definirana u odjeljku 3.1.1., mora brzinom od 24,1 km/h udariti u područje gdje je udarila glava EUROSID-a tijekom homologacije vozila. Rezultati ispitivanja bilježe se i izračunava se HPC. Međutim, ovo ispitivanje ne provodi se kad tijekom ispitivanja opisanih u Prilogu 4. ovom Pravilniku: nije bilo dodira glave ili kad je glava dodirnula samo prozorsko staklo, uz uvjet da to prozorsko staklo nije slojevito staklo.

2.1.1.2.   Element udarne glave trupa, definiran u odjeljku 3.2.1., mora brzinom od 24,1 km/h udariti u područje bočne stranice u koje su udarila ramena, ruka i prsni koš EURASID-a tijekom homologacije vozila. Rezultati ispitivanja bilježe se i izračunava se HPC.

2.2.   Homologacijsko ispitivanje

2.2.1.   Upotrebom novih materijala za obloge, sjedala itd. za koje se traži proširenje homologacije i montirani su u novu bočnu konstrukciju vozila, ispitivanja navedena u prethodnim odjeljcima 2.1.1.1. i 2.1.1.2. moraju se ponoviti, novi rezultati zabilježiti te izračunati njihov HPC.

2.2.1.1.   Ako su HPC-i izračunani iz rezultata obaju homologacijskih ispitivanja manji od HPC-a dobivenih iz referentnih ispitivanja (provedenih upotrebom izvornih homologiranih materijala obloge i sjedala), odobrava se proširenje homologacije.

2.2.1.2.   Ako su novi HPC-i veći od onih dobivenih za vrijeme referentnih ispitivanja, provodi se potpuno novo cjelovito ispitivanje (s upotrebom predložene obloge, sjedala itd.).

3.   OPREMA ZA ISPITIVANJE

3.1.   Udarna glava u obliku kugle (slika 2.)

3.1.1.   Ovaj uređaj sastoji se od potpuno linearno vođene, krute udarne kugle mase 6,8 kg. Površina udara udarne glave kuglastog je oblika s promjerom od 165 mm.

3.1.2.   Udarna glava u obliku kugle mora biti opremljena s dva mjerača ubrzanja i uređajem za mjerenje brzine, koji mogu mjeriti veličine u smjeru udara.

3.2.   Element udarne glave trupa (slika 3.)

3.2.1.   Ovaj uređaj sastoji se od potpuno linearno vođene, krute udarne glave mase 30 kg. Njegove mjere i poprečni presjek prikazani su na slici 3.

3.2.2.   Element udarnog tijela trupa mora biti opremljen s dva mjerača ubrzanja i uređajem za mjerenje brzine, koji mogu mjeriti veličine u smjeru udara.

---

PRILOG 9.

POSTUPCI ISPITIVANJA ZA ZAŠTITU PUTNIKA U VOZILIMA NA ELEKTRIČNI POGON OD VISOKOG NAPONA I ISTJECANJA ELEKTROLITA

U ovom se Prilogu opisuju postupci ispitivanja za dokazivanje usklađenosti sa zahtjevima za električnu sigurnost iz odjeljka 5.3.7. Primjerice, mjerenja megaommetrom ili osciloskopom odgovarajuća su alternativa postupku mjerenja otpora izolacije opisanom u nastavku. U tom slučaju može biti potrebno isključiti ugrađeni sustav za praćenje otpora izolacije.

Prije nego što se provede ispitivanje vozila sudarom, mora se izmjeriti i zabilježiti napon visokonaponske sabirnice (Vb) (vidjeti sliku 1.) kako bi se potvrdilo da se nalazi unutar radnog napona vozila koji je naveo proizvođač vozila.

1.   POSTAVKE I OPREMA ZA ISPITIVANJE

Ako se koristi funkcija za isključivanje visokog napona, moraju se provesti mjerenja s obje strane uređaja koji obavlja funkciju isključivanja.

Međutim, ako je funkcija za isključivanje visokog napona ugrađena u REESS ili u sustav za pretvorbu električne energije te ako je visokonaponska sabirnica REESS-a ili sustava za pretvorbu električne energije zaštićena u skladu sa zaštitom IPXXB nakon ispitivanja sudarom, moguće je provesti mjerenje samo između uređaja koji obavlja funkciju za isključivanje visokog napona i električnih opterećenja.

Voltmetar koji se upotrebljava za ovo ispitivanje mora mjeriti vrijednosti istosmjerne struje i imati unutarnji otpor od najmanje 10 MΩ.

2.   AKO SE MJERI NAPON, MOGU SE UPOTREBLJAVATI SLJEDEĆE UPUTE.

Nakon ispitivanja sudarom, utvrditi napon visokonaponskih sabirnica (Vb, V1, V2) (vidjeti sliku 1.).

Mjerenje napona provodi se ne ranije od 5 sekundi, ali ne kasnije od 60 sekundi nakon sudara.

Taj postupak nije moguće provesti ako se ispitivanje provodi u uvjetima kad električni pogon nije opskrbljen energijom.

Slika 1.

Mjerenje Vb, V1, V2

Image

3.   POSTUPAK OCJENJIVANJA ZA SLABU ELEKTRIČNU ENERGIJU

Prije sudara sklopka S1 i poznati otpornik za pražnjenje Re spajaju se paralelno s odgovarajućim kondenzatorom (vidjeti sliku 2.).

Ne ranije od 5 sekundi, ali ne kasnije od 60 sekundi nakon sudara zatvara se sklopka S1 dok se napon Vb i jakost struje Ie mjere i bilježe. Umnožak napona Vb i jakost struje Ie integrira se u određenom vremenskom razdoblju, počevši od trenutka u kojemu se zatvara sklopka S1 (tc) pa dok napon Vb ne padne ispod praga visokog napona od 60 V DC (th). Rezultat integriranja jednak je ukupnoj energiji (TE) u džulima.

| (a) | Kada se Vb mjeri u nekom trenutku između 5 sekundi i 60 sekundi nakon sudara, a kapacitet X-kondenzatora (Cx) odredio je proizvođač, ukupna energija (TE) izračunava se s pomoću sljedeće formule: |
| --- | --- |

(a)

Formula

Kada se Vb mjeri u nekom trenutku između 5 sekundi i 60 sekundi nakon sudara, a kapacitet X-kondenzatora (Cx) odredio je proizvođač, ukupna energija (TE) izračunava se s pomoću sljedeće formule:

| (b) | TE = 0,5 × Cx × (Vb
  2 – 3 600)
  Kada se V1, V2 (vidjeti sliku 1.) mjere u nekom trenutku između 5 sekundi i 60 sekundi nakon sudara, a kapacitete Y-kondenzatora (Cy1, Cy2) odredio je proizvođač, ukupna energija (TEy1, TEy2) izračunava se s pomoću sljedećih formula: |
| --- | --- |

(b)

TE = 0,5 × Cx × (Vb
  2 – 3 600)

Kada se V1, V2 (vidjeti sliku 1.) mjere u nekom trenutku između 5 sekundi i 60 sekundi nakon sudara, a kapacitete Y-kondenzatora (Cy1, Cy2) odredio je proizvođač, ukupna energija (TEy1, TEy2) izračunava se s pomoću sljedećih formula:

| (c) | TEy1 = 0,5 × Cy1 × (V1
  2 – 3 600)
  TEy2 = 0,5 × Cy2 × (V2
  2 – 3 600)
  Taj postupak nije moguće provesti ako se ispitivanje provodi u uvjetima kad električni pogon nije opskrbljen energijom. |
| --- | --- |

(c)

TEy1 = 0,5 × Cy1 × (V1
  2 – 3 600)

TEy2 = 0,5 × Cy2 × (V2
  2 – 3 600)

Taj postupak nije moguće provesti ako se ispitivanje provodi u uvjetima kad električni pogon nije opskrbljen energijom.

Slika 2.

Primjer mjerenja energije visokonaponske sabirnice, pohranjene u X-kondenzatorima

Image

4.   FIZIČKA ZAŠTITA

Nakon ispitivanja sudarom svi dijelovi oko visokonaponskih sastavnih dijelova otvaraju se, rastavljaju ili uklanjaju bez korištenja alata. Svi preostali okolni dijelovi smatraju se fizičkom zaštitom.

Zglobna ispitna sonda opisana na slici Dodatka ovom Prilogu umeće se u sve pukotine ili otvore fizičke zaštite s ispitnom snagom od 10 N ± 10 % za ocjenjivanje električne sigurnosti. Ako dođe do djelomičnog ili potpunog prodiranja zglobne ispitne sonde u fizičku zaštitu, zglobna ispitna sonda postavlja se u svaki od položaja opisanih u nastavku.

Počevši u ravnom položaju, oba se zgloba ispitne sonde postupno okreću pod kutom ne većim od 90° u odnosu na os dodatnog dijela sonde te se stavljaju u svaki mogući položaj.

Unutarnje zapreke električne zaštite smatraju se dijelom zaštitnog omotača.

Ako je potrebno, serijski se spaja niskonaponski dovod (od ne manje od 40 V, a ne više od 50 V), serijski s odgovarajućom lampicom, između ispitne sonde i dijelova pod visokim naponom unutar zapreke električne zaštite ili zaštitnog omotača.

4.1.   Uvjeti prihvaćanja

Zahtjevi iz odjeljka 5.3.7.1.3. smatraju se ispunjenima ako zglobna ispitna sonda opisana na slici Dodatka ovom Prilogu ne može dodirnuti dijelove pod visokim naponom.

Prema potrebi moguće je upotrebljavati i ogledalo ili fiberskop kako bi se provjerilo dotiče li zglobna ispitna sonda visokonaponske sabirnice.

Ako taj zahtjev potvrdi signalni krug između zglobne ispitne sonde i dijelova pod visokim naponom, lampica se neće upaliti.

5.   OTPOR IZOLACIJE

Otpor izolacije između visokonaponske sabirnice i električnog podvozja može se dokazati mjerenjem ili kombinacijom mjerenja i izračuna.

Ako se otpor izolacije dokazuje mjerenjem, trebalo bi slijediti sljedeće upute.

| | Izmjerite i zabilježite napon (Vb) između negativne i pozitivne strane visokonaponske sabirnice (vidjeti sliku 1.); |
| --- | --- |

Izmjerite i zabilježite napon (Vb) između negativne i pozitivne strane visokonaponske sabirnice (vidjeti sliku 1.);

| | Izmjerite i zabilježite napon (V1) između negativne strane visokonaponske sabirnice i električnog podvozja (vidjeti sliku 1.); |
| --- | --- |

Izmjerite i zabilježite napon (V1) između negativne strane visokonaponske sabirnice i električnog podvozja (vidjeti sliku 1.);

| | Izmjerite i zabilježite napon (V2) između pozitivne strane visokonaponske sabirnice i električnog podvozja (vidjeti sliku 1.); |
| --- | --- |

Izmjerite i zabilježite napon (V2) između pozitivne strane visokonaponske sabirnice i električnog podvozja (vidjeti sliku 1.);

Ako je V1 veći od ili jednak V2, dodajte standardni poznati otpor (Ro) između negativne strane visokonaponske sabirnice i električnog podvozja. Nakon dodavanja Ro izmjerite napon (V1′) između negativne strane visokonaponske sabirnice i električnog podvozja vozila (vidjeti sliku 3.). Izračunajte otpor izolacije (Ri) prema formuli navedenoj u nastavku.

Ri = Ro*(Vb/V1′ – Vb/V1) ili Ri = Ro*Vb*(1/V1′ – 1/V1)

Podijelite dobiveni rezultat Ri, koji je vrijednost otpora električne izolacije u omima (Ω), s radnim naponom visokonaponske sabirnice u voltima (V).

Ri (Ω/V) = Ri (Ω)/radni napon (V)

Slika 3.

Mjerenje V1′

Image

Ako je V2 veći od ili jednak V1, dodajte standardni poznati otpor (Ro) između pozitivne strane visokonaponske sabirnice i električnog podvozja. Nakon dodavanja Ro izmjerite napon (V2′) između pozitivne strane visokonaponske sabirnice i električnog podvozja (vidjeti sliku 4.).

Izračunajte otpor izolacije (Ri) prema formuli navedenoj u nastavku.

Ri = Ro*(Vb/V2′ – Vb/V2) ili Ri = Ro*Vb*(1/V2′ – 1/V2)

Podijelite dobiveni rezultat Ri, koji je vrijednost otpora električne izolacije u omima (Ω), s radnim naponom visokonaponske sabirnice u voltima (V).

Ri (Ω/V) = Ri (Ω)/radni napon (V)

Ri =Ro*(Vb/V2′ – Vb/V2) ili Ri = Ro*Vb*(1/V2′ – 1/V2)

Slika 4.

Mjerenje V2′

Image

Napomena: Standardni poznati otpor Ro (Ω) trebao bi biti vrijednost najmanjeg potrebnog otpora izolacije (Ω/V) pomnožena s vrijednošću radnog napona vozila (V) plus/minus 20 %. Ro ne mora biti točno ta vrijednost jer jednadžbe vrijede za svaki Ro; međutim, vrijednost Ro u ovom rasponu trebala bi omogućiti dobru razlučivost za mjerenja napona.

6.   ISTJECANJE ELEKTROLITA

Prema potrebi na fizičku se zaštitu nanosi odgovarajući zaštitni sloj kako bi se potvrdilo eventualno istjecanje elektrolita iz REESS-a nakon ispitivanja sudarom.

Osim ako proizvođač omogući neki način razlikovanja istjecanja različitih tekućina, svako istjecanje tekućina smatra se istjecanjem elektrolita.

7.   USKLAĐENOST ZADRŽAVANJA REESS-A UTVRĐUJE SE VIZUALNIM PREGLEDOM.

Dodatak

ZGLOBNA ISPITNA SONDA (STUPANJ ZAŠTITE IPXXB)

Slika

Zglobna ispitna sonda

Image

Materijal: metal, osim ako je navedeno drugačije

Linearne dimenzije u milimetrima

Dopuštena odstupanja bez specifičnih dopuštenih odstupanja:

| (a) | za kutove: 0/– 10° |
| --- | --- |

(a)

za kutove: 0/– 10°

| (b) | za linearne dimenzije:






  i. | do 25 mm: 0/– 0,05 mm |
| --- | --- | --- |

(b)

za linearne dimenzije:

i.

do 25 mm: 0/– 0,05 mm

| ii. | više od 25 mm: ± 0,2 mm |
| --- | --- |

ii.

više od 25 mm: ± 0,2 mm

Oba zgloba omogućuju pokrete u istoj ravnini i u istom smjeru pod kutom od 90° uz dopušteno odstupanje od 0 do + 10.

---