# Službeni list L 169/2015

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 169 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 58.1. srpnja 2015. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 169

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 58.1. srpnja 2015.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja | 1 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

UREDBE

| 1.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 169/1

---

UREDBA (EU) 2015/1017 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 25. lipnja 2015.

o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 172. i 173., članak 175. treći stavak te članak 182. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Zbog gospodarske i financijske krize smanjila se razina ulaganja u Uniji. Nakon što su 2007. dostigla vrhunac ulaganja su se smanjila za otprilike 15 %. Uniju posebice pogađa nedostatak ulaganja zbog fiskalnih ograničenja za države članice i usporenog rasta, što dovodi do nesigurnosti na tržištu u pogledu gospodarske budućnosti. Taj nedostatak ulaganja, koji je osobito izražen u onim državama članicama koje su najviše pogođene krizom, usporio je gospodarski oporavak i negativno utječe na otvaranje radnih mjesta, izglede za dugoročni rast i konkurentnost te potencijalno sprečava ostvarenje ciljeva strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast. Potrebno je ojačati privlačnost ulaganja u Europu i u infrastrukturu modernog gospodarstva znanja. |
| --- | --- |

(1)

Zbog gospodarske i financijske krize smanjila se razina ulaganja u Uniji. Nakon što su 2007. dostigla vrhunac ulaganja su se smanjila za otprilike 15 %. Uniju posebice pogađa nedostatak ulaganja zbog fiskalnih ograničenja za države članice i usporenog rasta, što dovodi do nesigurnosti na tržištu u pogledu gospodarske budućnosti. Taj nedostatak ulaganja, koji je osobito izražen u onim državama članicama koje su najviše pogođene krizom, usporio je gospodarski oporavak i negativno utječe na otvaranje radnih mjesta, izglede za dugoročni rast i konkurentnost te potencijalno sprečava ostvarenje ciljeva strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast. Potrebno je ojačati privlačnost ulaganja u Europu i u infrastrukturu modernog gospodarstva znanja.

| (2) | Potrebno je sveobuhvatno djelovati kako bi se prekinuo začarani krug koji je nastao zbog nedostatnog ulaganja i sve veće nejednakosti među regijama te kako bi se povećalo povjerenje u gospodarstvo Unije, dok bi se poticajima za stvaranje okružja pogodnog za ulaganje u državama članicama mogao ojačati gospodarski oporavak. Uz obnovljeni zamah usmjeren na financiranje ulaganja, djelotvorne i gospodarski i socijalno održive strukturne reforme te fiskalna odgovornost sredstvo su za uspostavu pozitivnog začaranog kruga, u kojem projekti ulaganja podržavaju zapošljavanje i potražnju te dovode do smanjenja proizvodnog jaza i do održivog porasta potencijala rasta. Europski fond za strateška ulaganja (EFSU), ojačan doprinosima država članica, mora biti dopuna cjelokupnoj strategiji za poboljšanje konkurentnosti Unije i privlačenje ulaganja. |
| --- | --- |

(2)

Potrebno je sveobuhvatno djelovati kako bi se prekinuo začarani krug koji je nastao zbog nedostatnog ulaganja i sve veće nejednakosti među regijama te kako bi se povećalo povjerenje u gospodarstvo Unije, dok bi se poticajima za stvaranje okružja pogodnog za ulaganje u državama članicama mogao ojačati gospodarski oporavak. Uz obnovljeni zamah usmjeren na financiranje ulaganja, djelotvorne i gospodarski i socijalno održive strukturne reforme te fiskalna odgovornost sredstvo su za uspostavu pozitivnog začaranog kruga, u kojem projekti ulaganja podržavaju zapošljavanje i potražnju te dovode do smanjenja proizvodnog jaza i do održivog porasta potencijala rasta. Europski fond za strateška ulaganja (EFSU), ojačan doprinosima država članica, mora biti dopuna cjelokupnoj strategiji za poboljšanje konkurentnosti Unije i privlačenje ulaganja.

| (3) | Kako bi se maksimalno povećao učinak EFSU-a na zapošljavanje, države članice trebale bi nastaviti provoditi djelotvorne i gospodarski i socijalno održive strukturne reforme te druge inicijative poput programa osposobljavanja i aktivnih politika tržišta rada, podržavanja uvjeta za otvaranje kvalitetnih i održivih radnih mjesta te ulaganja u ciljane socijalne politike u skladu s Paketom mjera za socijalno ulaganje iz 2013. Države članice trebale bi uz to provoditi dodatne aktivnosti poput prilagođenih programa osposobljavanja u svrhu usklađivanja vještina radnika s potrebama sektora koji imaju koristi od EFSU-a, prilagođenih poslovnih usluga za poduzeća kako bi ih se pripremilo za širenje poslovanja i otvaranje dodatnih radnih mjesta te podržavanja novoosnovanih (start-up) poduzeća i samozaposlenih pojedinaca. |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se maksimalno povećao učinak EFSU-a na zapošljavanje, države članice trebale bi nastaviti provoditi djelotvorne i gospodarski i socijalno održive strukturne reforme te druge inicijative poput programa osposobljavanja i aktivnih politika tržišta rada, podržavanja uvjeta za otvaranje kvalitetnih i održivih radnih mjesta te ulaganja u ciljane socijalne politike u skladu s Paketom mjera za socijalno ulaganje iz 2013. Države članice trebale bi uz to provoditi dodatne aktivnosti poput prilagođenih programa osposobljavanja u svrhu usklađivanja vještina radnika s potrebama sektora koji imaju koristi od EFSU-a, prilagođenih poslovnih usluga za poduzeća kako bi ih se pripremilo za širenje poslovanja i otvaranje dodatnih radnih mjesta te podržavanja novoosnovanih (start-up) poduzeća i samozaposlenih pojedinaca.

| (4) | Inicijativom za globalnu infrastrukturu G20 je prepoznao važnost ulaganja za poticanje potražnje i povećanje produktivnosti i rasta te se obvezao na stvaranje ozračja koje pogoduje većim razinama ulaganja. |
| --- | --- |

(4)

Inicijativom za globalnu infrastrukturu G20 je prepoznao važnost ulaganja za poticanje potražnje i povećanje produktivnosti i rasta te se obvezao na stvaranje ozračja koje pogoduje većim razinama ulaganja.

| (5) | Tijekom gospodarske i financijske krize Unija se trudila promicati rast, posebice inicijativama utvrđenima u okviru strategije Europa 2020., kojom je uspostavljen pristup za pametan, održiv i uključiv rast, kao i europskim semestrom za koordinaciju ekonomskih politika. I Europska investicijska banka (EIB) ojačala je svoju ulogu u poticanju i promicanju ulaganja unutar Unije, djelomično putem povećanja kapitala u siječnju 2013. Potrebno je daljnje djelovanje kako bi se osiguralo da se potrebe Unije za ulaganjima i njezine makroekonomske potrebe zadovolje na odgovarajući način, da se likvidnost dostupna na tržištu učinkovito iskoristi i da se potakne njezino usmjeravanje na financiranje održivih projekata ulaganja. |
| --- | --- |

(5)

Tijekom gospodarske i financijske krize Unija se trudila promicati rast, posebice inicijativama utvrđenima u okviru strategije Europa 2020., kojom je uspostavljen pristup za pametan, održiv i uključiv rast, kao i europskim semestrom za koordinaciju ekonomskih politika. I Europska investicijska banka (EIB) ojačala je svoju ulogu u poticanju i promicanju ulaganja unutar Unije, djelomično putem povećanja kapitala u siječnju 2013. Potrebno je daljnje djelovanje kako bi se osiguralo da se potrebe Unije za ulaganjima i njezine makroekonomske potrebe zadovolje na odgovarajući način, da se likvidnost dostupna na tržištu učinkovito iskoristi i da se potakne njezino usmjeravanje na financiranje održivih projekata ulaganja.

| (6) | Dana 15. srpnja 2014. tada novoizabrani predsjednik Komisije predstavio je Europskom parlamentu političke smjernice za iduću Komisiju. U tim se političkim smjernicama poziva na mobilizaciju „dodatnih javnih i privatnih ulaganja u realno gospodarstvo u iznosu do 300 milijardi EUR tijekom sljedeće tri godine” kako bi se potaknula ulaganja u cilju otvaranja radnih mjesta. |
| --- | --- |

(6)

Dana 15. srpnja 2014. tada novoizabrani predsjednik Komisije predstavio je Europskom parlamentu političke smjernice za iduću Komisiju. U tim se političkim smjernicama poziva na mobilizaciju „dodatnih javnih i privatnih ulaganja u realno gospodarstvo u iznosu do 300 milijardi EUR tijekom sljedeće tri godine” kako bi se potaknula ulaganja u cilju otvaranja radnih mjesta.

| (7) | Komisija je 26. studenoga 2014. izdala Komunikaciju naslovljenu „Plan ulaganja za Europu” (Plan ulaganja) kojom je predviđeno osnivanje EFSU-a, transparentnog portala koji sadrži projekte ulaganja na razini Unije (Europski portal projekata ulaganja i savjetodavnog centra za ulaganja (Europski savjetodavni centar za ulaganja) te je istaknut plan za uklanjanje prepreka ulaganju i dovršenje unutarnjeg tržišta. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 26. studenoga 2014. izdala Komunikaciju naslovljenu „Plan ulaganja za Europu” (Plan ulaganja) kojom je predviđeno osnivanje EFSU-a, transparentnog portala koji sadrži projekte ulaganja na razini Unije (Europski portal projekata ulaganja i savjetodavnog centra za ulaganja (Europski savjetodavni centar za ulaganja) te je istaknut plan za uklanjanje prepreka ulaganju i dovršenje unutarnjeg tržišta.

| (8) | Europsko vijeće 18. prosinca 2014. zaključilo je da je „poticanje ulaganja i rješavanje tržišnih nedostataka u Europi ključni izazov politike” te da će „nova usmjerenost na ulaganja, u kombinaciji s predanošću država članica u jačanju strukturnih reformi i ulaganju napora u fiskalnu konsolidaciju koja pogoduje rastu, biti temelj za rast i stvaranje radnih mjesta u Europi”. Europsko vijeće pozvalo je na „uspostavu Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) u okviru grupacije EIB-a s ciljem mobilizacije 315 milijardi eura za nova ulaganja u razdoblju između 2015. i 2017.” i pozvalo je grupaciju EIB-a da „od siječnja 2015. započne s aktivnostima upotrebom vlastitih sredstava”. Europsko vijeće također je naglasilo „da će se EFSU-om nadograditi i nadopuniti postojeći programi EU-a i tradicionalne aktivnosti EIB-a”. |
| --- | --- |

(8)

Europsko vijeće 18. prosinca 2014. zaključilo je da je „poticanje ulaganja i rješavanje tržišnih nedostataka u Europi ključni izazov politike” te da će „nova usmjerenost na ulaganja, u kombinaciji s predanošću država članica u jačanju strukturnih reformi i ulaganju napora u fiskalnu konsolidaciju koja pogoduje rastu, biti temelj za rast i stvaranje radnih mjesta u Europi”. Europsko vijeće pozvalo je na „uspostavu Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) u okviru grupacije EIB-a s ciljem mobilizacije 315 milijardi eura za nova ulaganja u razdoblju između 2015. i 2017.” i pozvalo je grupaciju EIB-a da „od siječnja 2015. započne s aktivnostima upotrebom vlastitih sredstava”. Europsko vijeće također je naglasilo „da će se EFSU-om nadograditi i nadopuniti postojeći programi EU-a i tradicionalne aktivnosti EIB-a”.

| (9) | Komisija je 13. siječnja 2015. izdala komunikaciju naslovljenu „Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu” detaljno navodeći kako će primjenjivati ta pravila. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je 13. siječnja 2015. izdala komunikaciju naslovljenu „Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu” detaljno navodeći kako će primjenjivati ta pravila.

| (10) | Komisija je 24. lipnja 2015. izjavila da bi „ne dovodeći u pitanje ovlasti Vijeća u provedbi Pakta o stabilnosti i rastu, jednokratne doprinose država članica, bilo da je riječ o doprinosima država članica ili nacionalnih razvojnih banaka iz sektora opće države ili koje djeluju u ime države članice, u EFSU ili u tematske ili višedržavne platforme za ulaganja uspostavljene provedbom Plana ulaganja, trebalo u načelu smatrati jednokratnim mjerama u smislu članka 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 (4) i članka 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (5)”. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je 24. lipnja 2015. izjavila da bi „ne dovodeći u pitanje ovlasti Vijeća u provedbi Pakta o stabilnosti i rastu, jednokratne doprinose država članica, bilo da je riječ o doprinosima država članica ili nacionalnih razvojnih banaka iz sektora opće države ili koje djeluju u ime države članice, u EFSU ili u tematske ili višedržavne platforme za ulaganja uspostavljene provedbom Plana ulaganja, trebalo u načelu smatrati jednokratnim mjerama u smislu članka 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 (4) i članka 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (5)”.

| (11) | EFSU bi trebao biti dio sveobuhvatne strategije osmišljene za rješavanje nesigurnosti povezanih s javnim i privatnim ulaganjima te za smanjenje ulagačkog jaza u Uniji. Strategija se sastoji od tri stupa: mobilizacije financijskih sredstava za ulaganja, osiguravanja protoka ulaganja do realnoga gospodarstva i poboljšanja ulagačkog okruženja u Uniji. Strategija bi trebala potaknuti konkurentnost i gospodarski oporavak te se nadopunjavati s ciljem gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije diljem Unije. EFSU bi trebalo shvatiti kao dopunu svim drugim djelovanjima potrebnima za smanjenje investicijskog jaza u Uniji te, s obzirom na to da djeluje kao jamstveni fond, kao poticaj za nova ulaganja. |
| --- | --- |

(11)

EFSU bi trebao biti dio sveobuhvatne strategije osmišljene za rješavanje nesigurnosti povezanih s javnim i privatnim ulaganjima te za smanjenje ulagačkog jaza u Uniji. Strategija se sastoji od tri stupa: mobilizacije financijskih sredstava za ulaganja, osiguravanja protoka ulaganja do realnoga gospodarstva i poboljšanja ulagačkog okruženja u Uniji. Strategija bi trebala potaknuti konkurentnost i gospodarski oporavak te se nadopunjavati s ciljem gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije diljem Unije. EFSU bi trebalo shvatiti kao dopunu svim drugim djelovanjima potrebnima za smanjenje investicijskog jaza u Uniji te, s obzirom na to da djeluje kao jamstveni fond, kao poticaj za nova ulaganja.

| (12) | Ulagačko okruženje u Uniji trebalo bi poboljšati uklanjanjem prepreka ulaganju, osiguravanjem da se ne diskriminira na temelju toga upravlja li se projektima privatno ili javno, osnaživanjem unutarnjeg tržišta i povećanjem regulatorne predvidljivosti. U svojoj komunikaciji naslovljenoj „Program rada Komisije za 2015.: Novi početak” Komisija je objavila da je „smanjenje regulatornog opterećenja, uz istovremeno zadržavanje visoke razine socijalne i zdravstvene zaštite i zaštite okoliša te izbora potrošača” politički prioritet te da će „provesti reformu pravila kako bi osigurala da se njima doprinese programu za zapošljavanje i rast”. Komisija i države članice trebale bi bez odgode pristupiti tom zadatku. Ta bi popratna djelovanja trebala pridonijeti radu EFSU-a i općenito ulaganjima diljem Unije. |
| --- | --- |

(12)

Ulagačko okruženje u Uniji trebalo bi poboljšati uklanjanjem prepreka ulaganju, osiguravanjem da se ne diskriminira na temelju toga upravlja li se projektima privatno ili javno, osnaživanjem unutarnjeg tržišta i povećanjem regulatorne predvidljivosti. U svojoj komunikaciji naslovljenoj „Program rada Komisije za 2015.: Novi početak” Komisija je objavila da je „smanjenje regulatornog opterećenja, uz istovremeno zadržavanje visoke razine socijalne i zdravstvene zaštite i zaštite okoliša te izbora potrošača” politički prioritet te da će „provesti reformu pravila kako bi osigurala da se njima doprinese programu za zapošljavanje i rast”. Komisija i države članice trebale bi bez odgode pristupiti tom zadatku. Ta bi popratna djelovanja trebala pridonijeti radu EFSU-a i općenito ulaganjima diljem Unije.

| (13) | Svrha EFSU-a trebala bi biti pomaganje pri rješavanju poteškoća u financiranju i provedbi strateških, transformativnih i produktivnih ulaganja s visokom ekonomskom, okolišnom i društvenom dodanom vrijednošću kojima se doprinosi ostvarenju ciljeva politike Unije kao što su oni određeni u Uredbi (EU) br. 1287/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6), Uredbi (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7), Uredbi (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (8) i Uredbi (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (9). Trebao bi biti namijenjen pružanju trenutačnog poticaja gospodarstvu Unije te poboljšavanju pristupa financiranju i konkurentnosti poduzeća i drugih subjekata, uz poseban naglasak na malim i srednjim poduzećima (MSP) te malim poduzećima srednje tržišne kapitalizacije, u cilju smanjenja razine nezaposlenosti i poticanja rasta u Uniji.
  EFSU-om bi se stoga trebala pružati podrška strateškim ulaganjima kao što su, među ostalim, projekti od zajedničkog interesa koji za cilj imaju dovršenje unutarnjeg tržišta u sektorima prometa, telekomunikacija i energetske infrastrukture, uključujući međusobnu prometnu i energetsku povezanost i digitalnu infrastrukturu, širenje obnovljivih izvora energije te energetske i resursne učinkovitosti, razvijanje i modernizaciju energetskog sektora u skladu s prioritetima energetske unije, uključujući sigurnost opskrbe energijom, te doprinos održivom razvoju tih sektora i iskorištavanje potencijalnih sinergija među njima. Ta bi ulaganja također trebala obuhvaćati projekte od zajedničkog interesa u urbanom i ruralnom razvoju i društvenom sektoru te u područjima okoliša i prirodnih resursa te projekte kojima se jača znanstvena i tehnološka baza Unije i potiče korist za društvo i za bolje iskorištavanje ekonomskog i industrijskog potencijala politika inovacije, istraživanja i tehnološkog razvoja, uključujući istraživačku infrastrukturu, objekte za pokusne i demonstracijske aktivnosti te projekte koji se odnose na ljudski kapital, kulturu i zdravlje. Poticajima koji se temelje na tržištu i dodatnošću koju pruža EFSU trebalo bi osigurati da EFSU bude usmjeren na društveno i gospodarski održive projekte bez prethodne dodjele na temelju sektora ili regije, posebno u cilju rješavanja velikih investicijskih potreba ili tržišnih nedostataka.
  Istovremeno bi ESFU trebao moći podupirati okolišno prihvatljive projekte i koristiti industrijama i tehnologijama s velikim potencijalom rasta te doprinijeti prijelazu na zeleno, održivo i resursno učinkovito gospodarstvo. Prevladavanjem Unijinih trenutačnih poteškoća u pogledu ulaganja i smanjenjem regionalnih nejednakosti EFSU-om bi trebalo pokušati doprinijeti jačanju Unijine konkurentnosti, potencijala za istraživanje i inovacije, gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije te podržavanju energetski i resursno učinkovitog prijelaza na održivo kružno gospodarstvo temeljeno na obnovljivoj energiji, uključujući u pogledu prijelaza s jedne infrastrukture na drugu, otvaranjem stabilnih i pravedno plaćenih radnih mjesta. EFSU bi trebao biti namijenjen projektima svih veličina kojima se promiče otvaranje kvalitetnih radnih mjesta, kratkoročno, srednjoročno i dugoročno održiv rast i konkurentnost, posebice kada takvi projekti imaju najviši rast vrijednosti, čime se doprinosi ostvarenju ciljeva politike Unije u skladu s člankom 9. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i člankom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). U cilju postizanja općih ciljeva ove Uredbe EFSU bi trebao pridonijeti ostvarenju ciljeva iz članaka 170., 173. i 179. UFEU-a te članka 194. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(13)

Svrha EFSU-a trebala bi biti pomaganje pri rješavanju poteškoća u financiranju i provedbi strateških, transformativnih i produktivnih ulaganja s visokom ekonomskom, okolišnom i društvenom dodanom vrijednošću kojima se doprinosi ostvarenju ciljeva politike Unije kao što su oni određeni u Uredbi (EU) br. 1287/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6), Uredbi (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7), Uredbi (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (8) i Uredbi (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (9). Trebao bi biti namijenjen pružanju trenutačnog poticaja gospodarstvu Unije te poboljšavanju pristupa financiranju i konkurentnosti poduzeća i drugih subjekata, uz poseban naglasak na malim i srednjim poduzećima (MSP) te malim poduzećima srednje tržišne kapitalizacije, u cilju smanjenja razine nezaposlenosti i poticanja rasta u Uniji.

EFSU-om bi se stoga trebala pružati podrška strateškim ulaganjima kao što su, među ostalim, projekti od zajedničkog interesa koji za cilj imaju dovršenje unutarnjeg tržišta u sektorima prometa, telekomunikacija i energetske infrastrukture, uključujući međusobnu prometnu i energetsku povezanost i digitalnu infrastrukturu, širenje obnovljivih izvora energije te energetske i resursne učinkovitosti, razvijanje i modernizaciju energetskog sektora u skladu s prioritetima energetske unije, uključujući sigurnost opskrbe energijom, te doprinos održivom razvoju tih sektora i iskorištavanje potencijalnih sinergija među njima. Ta bi ulaganja također trebala obuhvaćati projekte od zajedničkog interesa u urbanom i ruralnom razvoju i društvenom sektoru te u područjima okoliša i prirodnih resursa te projekte kojima se jača znanstvena i tehnološka baza Unije i potiče korist za društvo i za bolje iskorištavanje ekonomskog i industrijskog potencijala politika inovacije, istraživanja i tehnološkog razvoja, uključujući istraživačku infrastrukturu, objekte za pokusne i demonstracijske aktivnosti te projekte koji se odnose na ljudski kapital, kulturu i zdravlje. Poticajima koji se temelje na tržištu i dodatnošću koju pruža EFSU trebalo bi osigurati da EFSU bude usmjeren na društveno i gospodarski održive projekte bez prethodne dodjele na temelju sektora ili regije, posebno u cilju rješavanja velikih investicijskih potreba ili tržišnih nedostataka.

Istovremeno bi ESFU trebao moći podupirati okolišno prihvatljive projekte i koristiti industrijama i tehnologijama s velikim potencijalom rasta te doprinijeti prijelazu na zeleno, održivo i resursno učinkovito gospodarstvo. Prevladavanjem Unijinih trenutačnih poteškoća u pogledu ulaganja i smanjenjem regionalnih nejednakosti EFSU-om bi trebalo pokušati doprinijeti jačanju Unijine konkurentnosti, potencijala za istraživanje i inovacije, gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije te podržavanju energetski i resursno učinkovitog prijelaza na održivo kružno gospodarstvo temeljeno na obnovljivoj energiji, uključujući u pogledu prijelaza s jedne infrastrukture na drugu, otvaranjem stabilnih i pravedno plaćenih radnih mjesta. EFSU bi trebao biti namijenjen projektima svih veličina kojima se promiče otvaranje kvalitetnih radnih mjesta, kratkoročno, srednjoročno i dugoročno održiv rast i konkurentnost, posebice kada takvi projekti imaju najviši rast vrijednosti, čime se doprinosi ostvarenju ciljeva politike Unije u skladu s člankom 9. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i člankom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). U cilju postizanja općih ciljeva ove Uredbe EFSU bi trebao pridonijeti ostvarenju ciljeva iz članaka 170., 173. i 179. UFEU-a te članka 194. stavka 1. UFEU-a.

| (14) | EFSU bi trebao podupirati projekte u području istraživanja, razvoja i inovacija. Ulaganja koja primaju potporu u okviru EFSU-a trebala bi pridonijeti ostvarenju postojećih programa i politika Unije te ciljeva strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast. Trebala bi podržati provedbu zaključaka Europskog vijeća od 17. lipnja 2010. |
| --- | --- |

(14)

EFSU bi trebao podupirati projekte u području istraživanja, razvoja i inovacija. Ulaganja koja primaju potporu u okviru EFSU-a trebala bi pridonijeti ostvarenju postojećih programa i politika Unije te ciljeva strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast. Trebala bi podržati provedbu zaključaka Europskog vijeća od 17. lipnja 2010.

| (15) | EFSU bi trebao podupirati projekte za razvoj energetskog sektora. Komisija je u svojoj komunikaciji naslovljenoj „Okvirna strategija za otpornu energetsku uniju s naprednom klimatskom politikom” naglasila važnost energetske učinkovitosti kao zasebnog izvora energije i jasno navela da EFSU „pruža priliku za poticanje velikih investicija u obnovu zgrada”. Navodi se da će se ulaganjima u energetsku učinkovitost otvoriti do dva milijuna radnih mjesta do 2020. i mogućih dodatnih dva milijuna do 2030. godine. Kako bi se osiguralo da će EFSU ostvariti svoj cilj poticanja privatnih ulaganja, otvaranja radnih mjesta, pospješivanja otpornog gospodarskog razvoja i smanjenja makroekonomskih neravnoteža, poseban naglasak treba staviti na energetsku učinkovitost. EFSU bi trebao podupirati projekte u skladu s ciljevima Unije u području energije, klime i učinkovitosti koji su postavljeni u strategiji Europa 2020. i Okviru za klimatske i energetske politike za 2030. te kojima se teži ispunjenju ciljeva strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast. |
| --- | --- |

(15)

EFSU bi trebao podupirati projekte za razvoj energetskog sektora. Komisija je u svojoj komunikaciji naslovljenoj „Okvirna strategija za otpornu energetsku uniju s naprednom klimatskom politikom” naglasila važnost energetske učinkovitosti kao zasebnog izvora energije i jasno navela da EFSU „pruža priliku za poticanje velikih investicija u obnovu zgrada”. Navodi se da će se ulaganjima u energetsku učinkovitost otvoriti do dva milijuna radnih mjesta do 2020. i mogućih dodatnih dva milijuna do 2030. godine. Kako bi se osiguralo da će EFSU ostvariti svoj cilj poticanja privatnih ulaganja, otvaranja radnih mjesta, pospješivanja otpornog gospodarskog razvoja i smanjenja makroekonomskih neravnoteža, poseban naglasak treba staviti na energetsku učinkovitost. EFSU bi trebao podupirati projekte u skladu s ciljevima Unije u području energije, klime i učinkovitosti koji su postavljeni u strategiji Europa 2020. i Okviru za klimatske i energetske politike za 2030. te kojima se teži ispunjenju ciljeva strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast.

| (16) | EFSU bi trebao podupirati projekte za razvoj prometne infrastrukture i opreme te inovativnih prometnih tehnologija. Potpora EFSU-a za prometnu infrastrukturu trebala bi doprinijeti ciljevima uredaba (EU) br. 1315/2013 i (EU) br. 1316/2013 stvaranjem nove infrastrukture ili infrastrukture koja nedostaje te modernizacijom i obnovom postojećih objekata te pritom osigurati financiranje operacija istraživanja i inovacija u tim sektorima. Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti sinergijskim projektima kojima se jačaju veze među sektorima prometa, telekomunikacija i energetike te projektima u području pametnog i održivog gradskog prometa. |
| --- | --- |

(16)

EFSU bi trebao podupirati projekte za razvoj prometne infrastrukture i opreme te inovativnih prometnih tehnologija. Potpora EFSU-a za prometnu infrastrukturu trebala bi doprinijeti ciljevima uredaba (EU) br. 1315/2013 i (EU) br. 1316/2013 stvaranjem nove infrastrukture ili infrastrukture koja nedostaje te modernizacijom i obnovom postojećih objekata te pritom osigurati financiranje operacija istraživanja i inovacija u tim sektorima. Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti sinergijskim projektima kojima se jačaju veze među sektorima prometa, telekomunikacija i energetike te projektima u području pametnog i održivog gradskog prometa.

| (17) | EFSU bi trebao pružati financijsku potporu subjektima koji imaju do 3 000 zaposlenika, s posebnim naglaskom na MSP-ove i mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije. Povećan pristup financiranju trebao bi biti od posebne koristi MSP-ovima, među ostalim za otvaranje novoosnovanih (start-up) poduzeća i supsidijarnih (spin-off) poduzeća koja se temelje na akademskim istraživanjima, poduzeća socijalne ekonomije i neprofitnih organizacija. |
| --- | --- |

(17)

EFSU bi trebao pružati financijsku potporu subjektima koji imaju do 3 000 zaposlenika, s posebnim naglaskom na MSP-ove i mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije. Povećan pristup financiranju trebao bi biti od posebne koristi MSP-ovima, među ostalim za otvaranje novoosnovanih (start-up) poduzeća i supsidijarnih (spin-off) poduzeća koja se temelje na akademskim istraživanjima, poduzeća socijalne ekonomije i neprofitnih organizacija.

| (18) | EFSU bi trebao podupirati projekte za razvoj i primjenu informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT), uključujući projekte od zajedničkog interesa, kojima je cilj dovršenje unutarnjeg tržišta u području telekomunikacija i digitalne infrastrukture. |
| --- | --- |

(18)

EFSU bi trebao podupirati projekte za razvoj i primjenu informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT), uključujući projekte od zajedničkog interesa, kojima je cilj dovršenje unutarnjeg tržišta u području telekomunikacija i digitalne infrastrukture.

| (19) | EFSU bi trebao podupirati projekte u području okolišne i resursne učinkovitosti, uključujući područje prirodnih resursa. |
| --- | --- |

(19)

EFSU bi trebao podupirati projekte u području okolišne i resursne učinkovitosti, uključujući područje prirodnih resursa.

| (20) | EFSU bi trebao podupirati projekte u području ljudskog kapitala, kulture i zdravlja, uključujući projekte u području obrazovanja, osposobljavanja, razvoja vještina u IKT-u i digitalnog obrazovanja, te projekte u kulturnom i kreativnom sektoru, turizmu i društvenom sektoru. Kod ulaganja u ta područja trebalo bi primjenjivati sveobuhvatan pristup kojim se za svaki pojedini slučaj na odgovarajući način poštuje intrinzična vrijednost obrazovanja i kulture. |
| --- | --- |

(20)

EFSU bi trebao podupirati projekte u području ljudskog kapitala, kulture i zdravlja, uključujući projekte u području obrazovanja, osposobljavanja, razvoja vještina u IKT-u i digitalnog obrazovanja, te projekte u kulturnom i kreativnom sektoru, turizmu i društvenom sektoru. Kod ulaganja u ta područja trebalo bi primjenjivati sveobuhvatan pristup kojim se za svaki pojedini slučaj na odgovarajući način poštuje intrinzična vrijednost obrazovanja i kulture.

| (21) | Mnogim MSP-ovima i poduzećima srednje tržišne kapitalizacije diljem Unije potrebna je pomoć kako bi privukli tržišno financiranje, posebice u pogledu rizičnijih ulaganja. EFSU bi trebao pomoći tim subjektima da riješe problem manjka kapitala, tržišnih nedostataka i financijske fragmentacije, koji uzrokuju nejednake uvjete na tržištu diljem Unije, tako što će EIB-u i Europskom investicijskom fondu (EIF) te nacionalnim razvojnim bankama ili institucijama, platformama za ulaganja ili investicijskim fondovima omogućiti da pružaju izravne i neizravne dokapitalizacije te da pružaju jamstva za visokokvalitetnu sekuritizaciju zajmova i druge proizvode koji se odobravaju za ostvarenje ciljeva EFSU-a. |
| --- | --- |

(21)

Mnogim MSP-ovima i poduzećima srednje tržišne kapitalizacije diljem Unije potrebna je pomoć kako bi privukli tržišno financiranje, posebice u pogledu rizičnijih ulaganja. EFSU bi trebao pomoći tim subjektima da riješe problem manjka kapitala, tržišnih nedostataka i financijske fragmentacije, koji uzrokuju nejednake uvjete na tržištu diljem Unije, tako što će EIB-u i Europskom investicijskom fondu (EIF) te nacionalnim razvojnim bankama ili institucijama, platformama za ulaganja ili investicijskim fondovima omogućiti da pružaju izravne i neizravne dokapitalizacije te da pružaju jamstva za visokokvalitetnu sekuritizaciju zajmova i druge proizvode koji se odobravaju za ostvarenje ciljeva EFSU-a.

| (22) | EFSU treba osnovati u okviru EIB-a. Djelovanje EFSU-a u području financiranja MSP-ova, malih poduzeća srednje tržišne kapitalizacije te drugih subjekata treba prvenstveno provoditi putem EIF-a. |
| --- | --- |

(22)

EFSU treba osnovati u okviru EIB-a. Djelovanje EFSU-a u području financiranja MSP-ova, malih poduzeća srednje tržišne kapitalizacije te drugih subjekata treba prvenstveno provoditi putem EIF-a.

| (23) | EFSU bi trebao podržavati veliki raspon financijskih proizvoda, uključujući vlasnički kapital, dug i jamstva, kako bi se na najbolji način odgovorilo na potrebe pojedinog projekta. Tako veliki raspon proizvoda trebao EFSU-u omogućiti da se prilagodi potrebama tržišta potičući istovremeno privatna ulaganja u projekte. EFSU ne bi trebao biti zamjena za privatno tržišno financiranje ili proizvode koje pružaju nacionalne razvojne banke ili institucije, već bi trebao djelovati kao katalizator za privatno financiranje rješavanjem tržišnih nedostataka kako bi se osigurala najučinkovitija i strateška upotreba javnog novca te bi trebao biti sredstvo daljnjeg povećanja kohezije diljem Unije. |
| --- | --- |

(23)

EFSU bi trebao podržavati veliki raspon financijskih proizvoda, uključujući vlasnički kapital, dug i jamstva, kako bi se na najbolji način odgovorilo na potrebe pojedinog projekta. Tako veliki raspon proizvoda trebao EFSU-u omogućiti da se prilagodi potrebama tržišta potičući istovremeno privatna ulaganja u projekte. EFSU ne bi trebao biti zamjena za privatno tržišno financiranje ili proizvode koje pružaju nacionalne razvojne banke ili institucije, već bi trebao djelovati kao katalizator za privatno financiranje rješavanjem tržišnih nedostataka kako bi se osigurala najučinkovitija i strateška upotreba javnog novca te bi trebao biti sredstvo daljnjeg povećanja kohezije diljem Unije.

| (24) | U cilju bolje zaštite i boljeg ostvarivanja komercijalnih i gospodarskih koristi iz inicijativa koje sufinancira Unija, svi sudionici projekata EFSU-a trebali bi, kada je to moguće, poštovati niz pravila utvrđenih u programu Obzor 2020. - Okvirni program za istraživanje i inovacije 2014.-2020., predviđen Uredbom (EU) br. 1291/2013, a koja se odnose na iskorištavanje i širenje projektnih rezultata, uključujući njihovu zaštitu pravom intelektualnog vlasništva. |
| --- | --- |

(24)

U cilju bolje zaštite i boljeg ostvarivanja komercijalnih i gospodarskih koristi iz inicijativa koje sufinancira Unija, svi sudionici projekata EFSU-a trebali bi, kada je to moguće, poštovati niz pravila utvrđenih u programu Obzor 2020. - Okvirni program za istraživanje i inovacije 2014.-2020., predviđen Uredbom (EU) br. 1291/2013, a koja se odnose na iskorištavanje i širenje projektnih rezultata, uključujući njihovu zaštitu pravom intelektualnog vlasništva.

| (25) | Učinak EFSU-a na otvaranje radnih mjesta i, kada je to moguće, njihovu kvalitetu trebalo bi sustavno pratiti u godišnjoj zbirnoj procjeni ishoda i učinka EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja koje primaju potporu u sklopu ove Uredbe. |
| --- | --- |

(25)

Učinak EFSU-a na otvaranje radnih mjesta i, kada je to moguće, njihovu kvalitetu trebalo bi sustavno pratiti u godišnjoj zbirnoj procjeni ishoda i učinka EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja koje primaju potporu u sklopu ove Uredbe.

| (26) | EFSU bi trebao osigurati dodatnost pružajući pomoć u rješavanju tržišnih nedostataka ili neoptimalnih ulagačkih situacija te podržavajući operacije koje se ne bi mogle provesti tijekom razdoblja u kojem se može koristiti jamstvo osnovano na temelju ove Uredbe (jamstvo EU-a), ili barem ne u istoj mjeri, putem EIB-a i EIF-a ili postojećih financijskih instrumenata Unije bez potpore EFSU-a. EFSU bi stoga u pravilu trebao biti usmjeren na projekte s višim profilom rizika od projekata koji se podupiru uobičajenim operacijama EIB-a. |
| --- | --- |

(26)

EFSU bi trebao osigurati dodatnost pružajući pomoć u rješavanju tržišnih nedostataka ili neoptimalnih ulagačkih situacija te podržavajući operacije koje se ne bi mogle provesti tijekom razdoblja u kojem se može koristiti jamstvo osnovano na temelju ove Uredbe (jamstvo EU-a), ili barem ne u istoj mjeri, putem EIB-a i EIF-a ili postojećih financijskih instrumenata Unije bez potpore EFSU-a. EFSU bi stoga u pravilu trebao biti usmjeren na projekte s višim profilom rizika od projekata koji se podupiru uobičajenim operacijama EIB-a.

| (27) | EFSU bi trebao biti usmjeren na ulaganja za koja se očekuje da su ekonomski i tehnički održiva, kako je potvrđeno analizom troškova i koristi u skladu sa standardima Unije. Ta bi ulaganja istovremeno trebala ispuniti posebne zahtjeve za financiranje iz EFSU-a. |
| --- | --- |

(27)

EFSU bi trebao biti usmjeren na ulaganja za koja se očekuje da su ekonomski i tehnički održiva, kako je potvrđeno analizom troškova i koristi u skladu sa standardima Unije. Ta bi ulaganja istovremeno trebala ispuniti posebne zahtjeve za financiranje iz EFSU-a.

| (28) | EFSU bi trebao biti usmjeren na ulaganja s odgovarajućom razinom rizika, koja je u pravilu viša od razine rizika uobičajenih operacija EIB-a, no koja su i dalje u skladu s politikama Unije, uključujući cilj pametnog, održivog i uključivog rasta, otvaranja kvalitetnih radnih mjesta, gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije, i koja istovremeno ispunjavaju posebne zahtjeve za financiranje iz EFSU-a. |
| --- | --- |

(28)

EFSU bi trebao biti usmjeren na ulaganja s odgovarajućom razinom rizika, koja je u pravilu viša od razine rizika uobičajenih operacija EIB-a, no koja su i dalje u skladu s politikama Unije, uključujući cilj pametnog, održivog i uključivog rasta, otvaranja kvalitetnih radnih mjesta, gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije, i koja istovremeno ispunjavaju posebne zahtjeve za financiranje iz EFSU-a.

| (29) | EFSU bi trebao imati odgovarajuću upravljačku strukturu čija bi funkcija trebala biti razmjerna njegovom isključivom cilju osiguravanja odgovarajuće upotrebe jamstva EU-a. Tu upravljačku strukturu trebali bi činiti upravljački odbor, glavni direktor i odbor za ulaganja. Ona ne bi smjela zadirati niti se miješati u donošenje odluka EIB-a, niti biti zamjena njegovim upravljačkim tijelima. Upravljački odbor posebice bi trebao odrediti strateške smjernice EFSU-a i pravila potrebna za njegovo funkcioniranje. Glavni direktor trebao bi biti odgovoran za svakodnevno upravljanje EFSU-om i provoditi pripremne radove za sastanke Odbora za ulaganja. |
| --- | --- |

(29)

EFSU bi trebao imati odgovarajuću upravljačku strukturu čija bi funkcija trebala biti razmjerna njegovom isključivom cilju osiguravanja odgovarajuće upotrebe jamstva EU-a. Tu upravljačku strukturu trebali bi činiti upravljački odbor, glavni direktor i odbor za ulaganja. Ona ne bi smjela zadirati niti se miješati u donošenje odluka EIB-a, niti biti zamjena njegovim upravljačkim tijelima. Upravljački odbor posebice bi trebao odrediti strateške smjernice EFSU-a i pravila potrebna za njegovo funkcioniranje. Glavni direktor trebao bi biti odgovoran za svakodnevno upravljanje EFSU-om i provoditi pripremne radove za sastanke Odbora za ulaganja.

| (30) | Odbor za ulaganja trebao bi transparentno i samostalno odlučivati o upotrebi jamstva EU-a za potencijalne projekte i za operacije s nacionalnim razvojnim bankama ili institucijama ili platformama za ulaganja. Odbor za ulaganja trebao bi se sastojati od osam neovisnih stručnjaka koji imaju široko stručno znanje, kako je opisano u ovoj Uredbi i glavnog direktora. Odbor za ulaganja trebao bi odgovarati Upravljačkom odboru, koji bi trebao nadgledati ostvarenje ciljeva EFSU-a i stalno pratiti poštuju li članovi Odbora za ulaganja svoje obveze u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(30)

Odbor za ulaganja trebao bi transparentno i samostalno odlučivati o upotrebi jamstva EU-a za potencijalne projekte i za operacije s nacionalnim razvojnim bankama ili institucijama ili platformama za ulaganja. Odbor za ulaganja trebao bi se sastojati od osam neovisnih stručnjaka koji imaju široko stručno znanje, kako je opisano u ovoj Uredbi i glavnog direktora. Odbor za ulaganja trebao bi odgovarati Upravljačkom odboru, koji bi trebao nadgledati ostvarenje ciljeva EFSU-a i stalno pratiti poštuju li članovi Odbora za ulaganja svoje obveze u skladu s ovom Uredbom.

| (31) | Kako bi se EFSU-u omogućilo da daje potporu ulaganjima, Unija bi trebala predvidjeti jamstvo EU-a koje ni u kojem trenutku ne bi trebalo premašiti iznos od 16 000 000 000 EUR. Kada se pruža na temelju portfelja, pokriće jamstvom trebalo bi se ograničiti ovisno o vrsti instrumenta, kao što su dug, vlasnički kapital ili jamstva, kao postotak opsega portfelja nepodmirenih obveza. Kada se jamstvo EU-a kombinira s 5 000 000 000 EUR koje EIB stavlja na raspolaganje, očekuje se da bi potpora EFSU-a trebala proizvesti 60 800 000 000 EUR dodatnih ulaganja EIB-a i EIF-a. Očekuje se da će taj iznos od 60 800 000 000 EUR koje podupire EFSU nadalje proizvesti ukupno 315 000 000 000 EUR u ulaganjima u Uniji u razdoblju od tri godine od dana stupanja na snagu ove Uredbe. Poželjno je da države članice sudjeluju u provedbi Plana ulaganja kako bi njegov učinak bio jači. Jamstva vezana uz projekte koji su završeni bez aktiviranja jamstva trebala bi biti na raspolaganju za podršku novim operacijama. |
| --- | --- |

(31)

Kako bi se EFSU-u omogućilo da daje potporu ulaganjima, Unija bi trebala predvidjeti jamstvo EU-a koje ni u kojem trenutku ne bi trebalo premašiti iznos od 16 000 000 000 EUR. Kada se pruža na temelju portfelja, pokriće jamstvom trebalo bi se ograničiti ovisno o vrsti instrumenta, kao što su dug, vlasnički kapital ili jamstva, kao postotak opsega portfelja nepodmirenih obveza. Kada se jamstvo EU-a kombinira s 5 000 000 000 EUR koje EIB stavlja na raspolaganje, očekuje se da bi potpora EFSU-a trebala proizvesti 60 800 000 000 EUR dodatnih ulaganja EIB-a i EIF-a. Očekuje se da će taj iznos od 60 800 000 000 EUR koje podupire EFSU nadalje proizvesti ukupno 315 000 000 000 EUR u ulaganjima u Uniji u razdoblju od tri godine od dana stupanja na snagu ove Uredbe. Poželjno je da države članice sudjeluju u provedbi Plana ulaganja kako bi njegov učinak bio jači. Jamstva vezana uz projekte koji su završeni bez aktiviranja jamstva trebala bi biti na raspolaganju za podršku novim operacijama.

| (32) | U roku od tri godine od dana stupanja na snagu ove Uredbe Komisija bi Europskom parlamentu i Vijeću trebala podnijeti izvješće koje sadržava neovisnu evaluaciju primjene ove Uredbe. U tom bi izvješću trebalo navesti postiže li EFSU svoje ciljeve i je li opravdan namjenski program za potporu investicijama u Uniji. Izvješće bi posebice trebalo sadržavati procjenu postizanja općih ciljeva utvrđenih u ovoj Uredbi, mobilizacije privatnog kapitala te uključivati procjenu dodatnosti koju pruža EFSU, profila rizika operacija koje primaju potporu EFSU-a i makroekonomskog učinka EFSU-a, uključujući njegov učinak na rast i zapošljavanje. Ako je zaključak izvješća da je održavanje programa za potporu ulaganjima opravdano, Komisija bi, po potrebi, trebala Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti prijedlog za izmjenu ove Uredbe, posebice u cilju utvrđivanja novog razdoblja ulaganja, osiguravanja nastavka ulaganja i odgovarajućeg financiranja. Ako je zaključak izvješća da EFSU ne ostvaruje svoje ciljeve i da održavanje programa za potporu ulaganjima nije opravdano, Komisija bi, po potrebi, trebala podnijeti prijedlog kako bi se osigurala nesmetana obustava EFSU-a, zadržavajući istovremeno jamstvo EU-a za operacije koje su prethodno odobrene u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(32)

U roku od tri godine od dana stupanja na snagu ove Uredbe Komisija bi Europskom parlamentu i Vijeću trebala podnijeti izvješće koje sadržava neovisnu evaluaciju primjene ove Uredbe. U tom bi izvješću trebalo navesti postiže li EFSU svoje ciljeve i je li opravdan namjenski program za potporu investicijama u Uniji. Izvješće bi posebice trebalo sadržavati procjenu postizanja općih ciljeva utvrđenih u ovoj Uredbi, mobilizacije privatnog kapitala te uključivati procjenu dodatnosti koju pruža EFSU, profila rizika operacija koje primaju potporu EFSU-a i makroekonomskog učinka EFSU-a, uključujući njegov učinak na rast i zapošljavanje. Ako je zaključak izvješća da je održavanje programa za potporu ulaganjima opravdano, Komisija bi, po potrebi, trebala Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti prijedlog za izmjenu ove Uredbe, posebice u cilju utvrđivanja novog razdoblja ulaganja, osiguravanja nastavka ulaganja i odgovarajućeg financiranja. Ako je zaključak izvješća da EFSU ne ostvaruje svoje ciljeve i da održavanje programa za potporu ulaganjima nije opravdano, Komisija bi, po potrebi, trebala podnijeti prijedlog kako bi se osigurala nesmetana obustava EFSU-a, zadržavajući istovremeno jamstvo EU-a za operacije koje su prethodno odobrene u skladu s ovom Uredbom.

| (33) | EIB će financirati operacije EFSU-a izdavanjima na tržištu. Europska središnja banka izvijestila je o svojoj odluci da obveznice EIB-a uvrsti na popis obveznica koje se mogu kupiti u okviru njezina Programa kupnje imovine javnog sektora (PSPP). |
| --- | --- |

(33)

EIB će financirati operacije EFSU-a izdavanjima na tržištu. Europska središnja banka izvijestila je o svojoj odluci da obveznice EIB-a uvrsti na popis obveznica koje se mogu kupiti u okviru njezina Programa kupnje imovine javnog sektora (PSPP).

| (34) | Radi postizanja početnog cilja od 315 000 000 000 EUR u najkraćem mogućem roku, nacionalne razvojne banke ili institucije, platforme za ulaganja i investicijski fondovi, uz potporu jamstva EU-a trebali bi imati istaknutu ulogu u utvrđivanju održivih projekata, izradi, i prema potrebi, objedinjavanju projekata i privlačenju potencijalnih ulagača. U tom kontekstu trebalo bi biti moguće uspostaviti višedržavne platforme radi promicanja prekograničnih projekata ili skupine projekata diljem država članica. |
| --- | --- |

(34)

Radi postizanja početnog cilja od 315 000 000 000 EUR u najkraćem mogućem roku, nacionalne razvojne banke ili institucije, platforme za ulaganja i investicijski fondovi, uz potporu jamstva EU-a trebali bi imati istaknutu ulogu u utvrđivanju održivih projekata, izradi, i prema potrebi, objedinjavanju projekata i privlačenju potencijalnih ulagača. U tom kontekstu trebalo bi biti moguće uspostaviti višedržavne platforme radi promicanja prekograničnih projekata ili skupine projekata diljem država članica.

| (35) | U okviru platformi za ulaganja mogu se, po potrebi, udružiti suulagači, javna tijela, stručnjaci, obrazovne i istraživačke institucije te institucije koje se bave osposobljavanjem, relevantni socijalni partneri i predstavnici civilnog društva te svi drugi relevantni subjekti na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini. |
| --- | --- |

(35)

U okviru platformi za ulaganja mogu se, po potrebi, udružiti suulagači, javna tijela, stručnjaci, obrazovne i istraživačke institucije te institucije koje se bave osposobljavanjem, relevantni socijalni partneri i predstavnici civilnog društva te svi drugi relevantni subjekti na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini.

| (36) | Kako bi se omogućilo daljnje povećanje njegovih sredstava, sudjelovanje u EFSU-u trebalo bi omogućiti trećim stranama, uključujući države članice. Ostale treće strane kao što su regionalne vlasti, nacionalne razvojne banke ili institucije, regionalne banke ili javne agencije koje su u vlasništvu ili pod kontrolom država članica, subjekti iz privatnog sektora i subjekti izvan Unije također bi trebali moći izravno doprinositi EFSU-u uz suglasnost Upravljačkog odbora. Sudjelovanje trećih strana u EFSU-u ne bi trebalo toj trećoj strani davati pravo na članstvo u Upravljačkom odboru niti bilo koje drugo pravo povezano s upravljačkom strukturom EFSU-a. |
| --- | --- |

(36)

Kako bi se omogućilo daljnje povećanje njegovih sredstava, sudjelovanje u EFSU-u trebalo bi omogućiti trećim stranama, uključujući države članice. Ostale treće strane kao što su regionalne vlasti, nacionalne razvojne banke ili institucije, regionalne banke ili javne agencije koje su u vlasništvu ili pod kontrolom država članica, subjekti iz privatnog sektora i subjekti izvan Unije također bi trebali moći izravno doprinositi EFSU-u uz suglasnost Upravljačkog odbora. Sudjelovanje trećih strana u EFSU-u ne bi trebalo toj trećoj strani davati pravo na članstvo u Upravljačkom odboru niti bilo koje drugo pravo povezano s upravljačkom strukturom EFSU-a.

| (37) | Ovom se Uredbom ne bi trebalo sprečavati subjekte koji upravljaju projektima unutar Unije da uspostavljaju ili unapređuju suradnju s partnerima iz trećih zemalja. |
| --- | --- |

(37)

Ovom se Uredbom ne bi trebalo sprečavati subjekte koji upravljaju projektima unutar Unije da uspostavljaju ili unapređuju suradnju s partnerima iz trećih zemalja.

| (38) | EFSU bi trebao imati mogućnost pružati potporu strukturama privatnih fondova kao što su europski fondovi za dugoročna ulaganja (ELTIF). ELTIF-i koji ispunjavaju zahtjeve Uredbe (EU) 2015/760 Europskog parlamenta i Vijeća (10) usmjereni su na kategorije dugotrajne imovine zahvaljujući čemu mogu biti dodatno sredstvo za pružanje javnih ili javno-privatnih ulaganja u šire gospodarstvo. Zbog svoje investicijske politike ELTIF-i mogu ispuniti ulogu koja im je dodijeljena i biti prioritetni alat za ostvarenje Plana ulaganja. Komisija bi trebala dati prednost zahtjevima ELTIF-a za financiranje iz EIB-a i pojednostavniti svoje procese koji se na to odnose. |
| --- | --- |

(38)

EFSU bi trebao imati mogućnost pružati potporu strukturama privatnih fondova kao što su europski fondovi za dugoročna ulaganja (ELTIF). ELTIF-i koji ispunjavaju zahtjeve Uredbe (EU) 2015/760 Europskog parlamenta i Vijeća (10) usmjereni su na kategorije dugotrajne imovine zahvaljujući čemu mogu biti dodatno sredstvo za pružanje javnih ili javno-privatnih ulaganja u šire gospodarstvo. Zbog svoje investicijske politike ELTIF-i mogu ispuniti ulogu koja im je dodijeljena i biti prioritetni alat za ostvarenje Plana ulaganja. Komisija bi trebala dati prednost zahtjevima ELTIF-a za financiranje iz EIB-a i pojednostavniti svoje procese koji se na to odnose.

| (39) | Treće strane trebale bi moći sudjelovati u financiranju projekata zajedno s EFSU-om, bilo za svaki projekt posebno bilo posredstvom platformi za ulaganja. |
| --- | --- |

(39)

Treće strane trebale bi moći sudjelovati u financiranju projekata zajedno s EFSU-om, bilo za svaki projekt posebno bilo posredstvom platformi za ulaganja.

| (40) | Kako bi se mobilizirala ulaganja na nacionalnoj i regionalnoj razini, EIB bi trebao moći nacionalnim razvojnim bankama ili institucijama, platformama za ulaganja ili investicijskim fondovima odobriti jamstvo u okviru protujamstva jamstva EU-a, pokušavajući ostvariti kapitalnu olakšicu kad je to moguće. Takve bi se operacije trebale smatrati operacijama EFSU-a. |
| --- | --- |

(40)

Kako bi se mobilizirala ulaganja na nacionalnoj i regionalnoj razini, EIB bi trebao moći nacionalnim razvojnim bankama ili institucijama, platformama za ulaganja ili investicijskim fondovima odobriti jamstvo u okviru protujamstva jamstva EU-a, pokušavajući ostvariti kapitalnu olakšicu kad je to moguće. Takve bi se operacije trebale smatrati operacijama EFSU-a.

| (41) | S obzirom na to da je opći cilj osigurati regulatorni okvir kojim se potiču ulaganja te s obzirom na to da se za infrastrukturnu imovinu bilježi dobru statistiku neispunjavanja obveza i oporavka te da se financiranje infrastrukturnih projekata može smatrati načinom diversifikacije imovinskih portfelja institucionalnih ulagača, trebalo bi preispitati postupanje s infrastrukturnim ulaganjima u obliku u kojem je to propisano u relevantnom zakonodavstvu Unije o bonitetnom nadzoru. |
| --- | --- |

(41)

S obzirom na to da je opći cilj osigurati regulatorni okvir kojim se potiču ulaganja te s obzirom na to da se za infrastrukturnu imovinu bilježi dobru statistiku neispunjavanja obveza i oporavka te da se financiranje infrastrukturnih projekata može smatrati načinom diversifikacije imovinskih portfelja institucionalnih ulagača, trebalo bi preispitati postupanje s infrastrukturnim ulaganjima u obliku u kojem je to propisano u relevantnom zakonodavstvu Unije o bonitetnom nadzoru.

| (42) | EFSU-om bi trebalo nadograditi i nadopuniti postojeće regionalne i nacionalne programe, programe Unije te postojeće operacije i aktivnosti EIB-a. U tom bi kontekstu trebalo poticati na potpunu upotrebu svih postojećih i dodijeljenih sredstava Unije, u skladu s postojećim pravilima. Pod uvjetom da su ispunjeni svi relevantni kriteriji prihvatljivosti, države članice trebale bi se moći koristiti svim vrstama financiranja Unije kako bi financirale prihvatljive projekte koje podupire jamstvo EU-a te kako bi pružile potporu nacionalnim razvojnim bankama ili institucijama, platformama za ulaganja ili investicijskim fondovima. Fleksibilnost tog pristupa trebala bi maksimalno povećati potencijal privlačenja ulagača u područja ulaganja na koja je usmjeren EFSU. |
| --- | --- |

(42)

EFSU-om bi trebalo nadograditi i nadopuniti postojeće regionalne i nacionalne programe, programe Unije te postojeće operacije i aktivnosti EIB-a. U tom bi kontekstu trebalo poticati na potpunu upotrebu svih postojećih i dodijeljenih sredstava Unije, u skladu s postojećim pravilima. Pod uvjetom da su ispunjeni svi relevantni kriteriji prihvatljivosti, države članice trebale bi se moći koristiti svim vrstama financiranja Unije kako bi financirale prihvatljive projekte koje podupire jamstvo EU-a te kako bi pružile potporu nacionalnim razvojnim bankama ili institucijama, platformama za ulaganja ili investicijskim fondovima. Fleksibilnost tog pristupa trebala bi maksimalno povećati potencijal privlačenja ulagača u područja ulaganja na koja je usmjeren EFSU.

| (43) | Države članice trebale bi se moći koristiti europskim strukturnim i investicijskim fondovima kako bi doprinijele financiranju prihvatljivih projekata koji se podupiru jamstvom EU-a, u skladu s ciljevima, načelima i pravilima pravnog okvira koji se primjenjuje na te fondove, a posebno u skladu s Uredbom (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (11) i sa sporazumima o partnerstvu. Komisija bi trebala moći pružati savjete kako bi osigurala da kombinirana upotreba instrumenata Unije s financiranjem EIB-a pod jamstvom EU-a omogućava odgovarajuću razinu komplementarnosti i sinergije. |
| --- | --- |

(43)

Države članice trebale bi se moći koristiti europskim strukturnim i investicijskim fondovima kako bi doprinijele financiranju prihvatljivih projekata koji se podupiru jamstvom EU-a, u skladu s ciljevima, načelima i pravilima pravnog okvira koji se primjenjuje na te fondove, a posebno u skladu s Uredbom (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (11) i sa sporazumima o partnerstvu. Komisija bi trebala moći pružati savjete kako bi osigurala da kombinirana upotreba instrumenata Unije s financiranjem EIB-a pod jamstvom EU-a omogućava odgovarajuću razinu komplementarnosti i sinergije.

| (44) | S obzirom na potrebu za hitnim djelovanjem u Uniji, EIB i EIF možda su tijekom 2015. financirali dodatne projekte izvan svojeg uobičajenog profila, do stupanja na snagu ove Uredbe, sklapanja Sporazuma o EFSU-u i prvog imenovanja svih članova Odbora za ulaganja i glavnog direktora. Kako bi se maksimalno iskoristile mjere predviđene ovom Uredbom, trebalo bi biti moguće da se takvi dodatni projekti uključe u pokrivanje jamstvom EU-a ako ispunjavaju bitne kriterije predviđene ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(44)

S obzirom na potrebu za hitnim djelovanjem u Uniji, EIB i EIF možda su tijekom 2015. financirali dodatne projekte izvan svojeg uobičajenog profila, do stupanja na snagu ove Uredbe, sklapanja Sporazuma o EFSU-u i prvog imenovanja svih članova Odbora za ulaganja i glavnog direktora. Kako bi se maksimalno iskoristile mjere predviđene ovom Uredbom, trebalo bi biti moguće da se takvi dodatni projekti uključe u pokrivanje jamstvom EU-a ako ispunjavaju bitne kriterije predviđene ovom Uredbom.

| (45) | EIB-ovim operacijama financiranja i ulaganja koje primaju potporu EFSU-a trebalo bi upravljati u skladu s EIB-ovim vlastitim pravilima i postupcima, uključujući primjerene mjere kontrole i mjere poduzete radi izbjegavanja utaje poreza, kao i s relevantnim pravilima i postupcima koji se odnose na Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i Revizorski sud, uključujući Trostrani sporazum između Europske komisije, Europskog revizorskog suda i Europske investicijske banke od 27. listopada 2003. |
| --- | --- |

(45)

EIB-ovim operacijama financiranja i ulaganja koje primaju potporu EFSU-a trebalo bi upravljati u skladu s EIB-ovim vlastitim pravilima i postupcima, uključujući primjerene mjere kontrole i mjere poduzete radi izbjegavanja utaje poreza, kao i s relevantnim pravilima i postupcima koji se odnose na Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i Revizorski sud, uključujući Trostrani sporazum između Europske komisije, Europskog revizorskog suda i Europske investicijske banke od 27. listopada 2003.

| (46) | Imajući na umu da je revizija Revizorskog suda važan temelj postupka davanja razrješnice iz članka 319. UFEU-a, u primjeni ove Uredbe trebalo bi osigurati potpuno poštovanje revizorskih prava Revizorskog suda kako je utvrđeno u članku 287. UFEU-a. |
| --- | --- |

(46)

Imajući na umu da je revizija Revizorskog suda važan temelj postupka davanja razrješnice iz članka 319. UFEU-a, u primjeni ove Uredbe trebalo bi osigurati potpuno poštovanje revizorskih prava Revizorskog suda kako je utvrđeno u članku 287. UFEU-a.

| (47) | EIB bi trebao redovno ocjenjivati operacije kojima EFSU daje potporu i izvješćivati o njima u cilju procjene njihove relevantnosti, uspješnosti i učinaka, uključujući njihovu dodatnost i dodanu vrijednost, te za određivanje aspekata kojima bi se mogle poboljšati buduće aktivnosti. Takvo bi se ocjenjivanje i izvješćivanje trebalo objavljivati i trebalo bi doprinijeti odgovornosti i analizi održivosti. |
| --- | --- |

(47)

EIB bi trebao redovno ocjenjivati operacije kojima EFSU daje potporu i izvješćivati o njima u cilju procjene njihove relevantnosti, uspješnosti i učinaka, uključujući njihovu dodatnost i dodanu vrijednost, te za određivanje aspekata kojima bi se mogle poboljšati buduće aktivnosti. Takvo bi se ocjenjivanje i izvješćivanje trebalo objavljivati i trebalo bi doprinijeti odgovornosti i analizi održivosti.

| (48) | Prilikom provedbe upravljačkih smjernica i drugih relevantnih pravila u skladu s ovom Uredbom, Upravljački odbor trebao bi maksimalno voditi računa o potrebi sprečavanja svakog oblika diskriminacije, posebno u pogledu pristupačnosti osobama s invaliditetom. Posebno bi trebao voditi računa o jednakosti spolova i rodno osviještenoj politici. |
| --- | --- |

(48)

Prilikom provedbe upravljačkih smjernica i drugih relevantnih pravila u skladu s ovom Uredbom, Upravljački odbor trebao bi maksimalno voditi računa o potrebi sprečavanja svakog oblika diskriminacije, posebno u pogledu pristupačnosti osobama s invaliditetom. Posebno bi trebao voditi računa o jednakosti spolova i rodno osviještenoj politici.

| (49) | Usporedno s financijskim operacijama i operacijama ulaganja koje će se provoditi putem EFSU-a, trebalo bi uspostaviti Europski savjetodavni centar za ulaganja (ESCU). ESCU bi trebao pružati snažniju potporu razvoju i pripremi projekata diljem Unije, i to na temelju stručnog znanja Komisije, EIB-a, nacionalnih razvojnih banaka ili institucija te upravljačkih tijela europskih strukturnih i investicijskih fondova. Trebalo bi uspostaviti jedinstvenu ulaznu točku za pitanja povezana s tehničkom pomoći za ulaganja u Uniji i poboljšati tehničku pomoć promotorima projekata na lokalnoj razini. Nove usluge koje pruža ESCU trebale bi biti dodatak već postojećim uslugama u okviru drugih programa Unije te ni na koji način ne bi trebale utjecati na razinu i kapacitet potpore koja se pruža u okviru tih programa. Te dodatne usluge trebale bi biti dostatno financirane. ESCU bi trebao javnim promotorima projekata besplatno pružati stručno znanje kako bi se diljem Unije osigurao pravedan pristup financiranju EFSU-a. Kada je to moguće, ESCU bi trebao blisko surađivati sa sličnim strukturama na nacionalnoj, regionalnoj ili podnacionalnoj razini. Naknade koje mala i srednja poduzeća plaćaju za tehničku pomoć ESCU-a uz postojeće programe Unije trebalo bi ograničiti na jednu trećinu njihova troška. EIB bi također trebao Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji do 1. rujna 2016., a nakon toga jednom godišnje, podnijeti izvješće o naknadama koje je ESCU primio i uslugama koje je pružio kako bi se omogućila učinkovita procjena potreba za financiranjem u okviru godišnjeg maksimuma od 20 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(49)

Usporedno s financijskim operacijama i operacijama ulaganja koje će se provoditi putem EFSU-a, trebalo bi uspostaviti Europski savjetodavni centar za ulaganja (ESCU). ESCU bi trebao pružati snažniju potporu razvoju i pripremi projekata diljem Unije, i to na temelju stručnog znanja Komisije, EIB-a, nacionalnih razvojnih banaka ili institucija te upravljačkih tijela europskih strukturnih i investicijskih fondova. Trebalo bi uspostaviti jedinstvenu ulaznu točku za pitanja povezana s tehničkom pomoći za ulaganja u Uniji i poboljšati tehničku pomoć promotorima projekata na lokalnoj razini. Nove usluge koje pruža ESCU trebale bi biti dodatak već postojećim uslugama u okviru drugih programa Unije te ni na koji način ne bi trebale utjecati na razinu i kapacitet potpore koja se pruža u okviru tih programa. Te dodatne usluge trebale bi biti dostatno financirane. ESCU bi trebao javnim promotorima projekata besplatno pružati stručno znanje kako bi se diljem Unije osigurao pravedan pristup financiranju EFSU-a. Kada je to moguće, ESCU bi trebao blisko surađivati sa sličnim strukturama na nacionalnoj, regionalnoj ili podnacionalnoj razini. Naknade koje mala i srednja poduzeća plaćaju za tehničku pomoć ESCU-a uz postojeće programe Unije trebalo bi ograničiti na jednu trećinu njihova troška. EIB bi također trebao Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji do 1. rujna 2016., a nakon toga jednom godišnje, podnijeti izvješće o naknadama koje je ESCU primio i uslugama koje je pružio kako bi se omogućila učinkovita procjena potreba za financiranjem u okviru godišnjeg maksimuma od 20 000 000 EUR.

| (50) | ESCU bi se posebno trebao oslanjati na dobre prakse iz postojećih programa kao što su ELENA (Europski instrument za lokalnu energetsku podršku), EEEF (Fond za energetsku učinkovitost), Zajednička europska sredstva za mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća (JEREMIE), Zajednička pomoć pri potpori projektima u europskim regijama (JASPERS), Zajednička europska potpora održivom ulaganju u gradskim područjima (JESSICA) i Zajedničko djelovanje za potporu institucijama za mikrofinanciranje u Europi (JASMINE). |
| --- | --- |

(50)

ESCU bi se posebno trebao oslanjati na dobre prakse iz postojećih programa kao što su ELENA (Europski instrument za lokalnu energetsku podršku), EEEF (Fond za energetsku učinkovitost), Zajednička europska sredstva za mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća (JEREMIE), Zajednička pomoć pri potpori projektima u europskim regijama (JASPERS), Zajednička europska potpora održivom ulaganju u gradskim područjima (JESSICA) i Zajedničko djelovanje za potporu institucijama za mikrofinanciranje u Europi (JASMINE).

| (51) | Kako bi se pokrili rizici povezani s jamstvom EU-a EIB-u, trebalo bi osnovati jamstveni fond (Jamstveni fond). Jamstveni fond trebalo bi izgraditi koristeći postupne uplate sredstava iz općeg proračuna Unije. Nakon toga Jamstveni fond bi trebao isto tako primati prihode iz projekata koji primaju potporu EFSU-a i iznose naplaćene od dužnika koji nisu ispunili svoje obveze ako je Jamstveni fond već isplatio jamstvo EIB-u. Svaki višak u Jamstvenom fondu koji je rezultat prilagodbe ciljanog iznosa ili primitaka koji su višak u odnosu na ciljani iznos nakon ponovljenog potpunog punjenja jamstva EU-a do njegovog početnog iznosa od 16 000 000 000 eura trebalo bi vratiti u opći proračun Unije u obliku unutarnjeg namjenskog prihoda kako bi se popunile sve proračunske linije za koje je moguće da su bile izvor sredstava za preraspodjelu u Jamstveni fond. |
| --- | --- |

(51)

Kako bi se pokrili rizici povezani s jamstvom EU-a EIB-u, trebalo bi osnovati jamstveni fond (Jamstveni fond). Jamstveni fond trebalo bi izgraditi koristeći postupne uplate sredstava iz općeg proračuna Unije. Nakon toga Jamstveni fond bi trebao isto tako primati prihode iz projekata koji primaju potporu EFSU-a i iznose naplaćene od dužnika koji nisu ispunili svoje obveze ako je Jamstveni fond već isplatio jamstvo EIB-u. Svaki višak u Jamstvenom fondu koji je rezultat prilagodbe ciljanog iznosa ili primitaka koji su višak u odnosu na ciljani iznos nakon ponovljenog potpunog punjenja jamstva EU-a do njegovog početnog iznosa od 16 000 000 000 eura trebalo bi vratiti u opći proračun Unije u obliku unutarnjeg namjenskog prihoda kako bi se popunile sve proračunske linije za koje je moguće da su bile izvor sredstava za preraspodjelu u Jamstveni fond.

| (52) | Namjena Jamstvenog fonda jest osigurati rezerve likvidnosti za opći proračun Unije u slučaju gubitaka do kojih bi došlo pri ostvarivanju ciljeva EFSU-a. Iskustvo u pogledu prirode ulaganja koja bi trebala primati potporu EFSU-a pokazuje da bi razina sredstava u Jamstvenom fondu trebala predstavljati omjer od 50 % ukupnih obveza jamstva EU-a. |
| --- | --- |

(52)

Namjena Jamstvenog fonda jest osigurati rezerve likvidnosti za opći proračun Unije u slučaju gubitaka do kojih bi došlo pri ostvarivanju ciljeva EFSU-a. Iskustvo u pogledu prirode ulaganja koja bi trebala primati potporu EFSU-a pokazuje da bi razina sredstava u Jamstvenom fondu trebala predstavljati omjer od 50 % ukupnih obveza jamstva EU-a.

| (53) | Sve uplate u Jamstveni fond i proračunske odluke koje su na drugi način povezane s operacijama EFSU-a trebale bi biti potpuno sukladne s uvjetima višegodišnjeg financijskog okvira te bi ih Europski parlament i Vijeće trebali odobriti godišnjim proračunskim postupkom. |
| --- | --- |

(53)

Sve uplate u Jamstveni fond i proračunske odluke koje su na drugi način povezane s operacijama EFSU-a trebale bi biti potpuno sukladne s uvjetima višegodišnjeg financijskog okvira te bi ih Europski parlament i Vijeće trebali odobriti godišnjim proračunskim postupkom.

| (54) | Kako bi se doprinos djelomično financirao iz općeg proračuna Unije, raspoložive omotnice iz programa Obzor 2020. i iz Instrumenta za povezivanje Europe, predviđenog Uredbom (EU) br. 1316/2013, trebale bi se smanjiti. |
| --- | --- |

(54)

Kako bi se doprinos djelomično financirao iz općeg proračuna Unije, raspoložive omotnice iz programa Obzor 2020. i iz Instrumenta za povezivanje Europe, predviđenog Uredbom (EU) br. 1316/2013, trebale bi se smanjiti.

| (55) | Unutar Unije postoji značajan broj projekata koji su potencijalno održivi s gospodarskog i tehničkog stajališta, a koji se ne financiraju zbog nedostatka sigurnosti i transparentnosti u pogledu takvih projekata. Često je to zato što privatni ulagači nisu svjesni projekata ili nemaju dovoljno informacija da procijene rizike ulaganja uključujući regulatorne rizike. Komisija bi uz potporu EIB-a trebala promicati uspostavu transparentnog portala tekućih i budućih projekata u Uniji koji su pogodni za investiranje (Europski portal projekata ulaganja – EPPU). EPPU-om bi trebalo osigurati da se informacije u pogledu projekata ulaganja redovno i strukturirano objavljuju kako bi se ulagačima omogućio pristup transparentnim i pouzdanim informacijama vodeći računa o zaštiti poslovnih tajni. |
| --- | --- |

(55)

Unutar Unije postoji značajan broj projekata koji su potencijalno održivi s gospodarskog i tehničkog stajališta, a koji se ne financiraju zbog nedostatka sigurnosti i transparentnosti u pogledu takvih projekata. Često je to zato što privatni ulagači nisu svjesni projekata ili nemaju dovoljno informacija da procijene rizike ulaganja uključujući regulatorne rizike. Komisija bi uz potporu EIB-a trebala promicati uspostavu transparentnog portala tekućih i budućih projekata u Uniji koji su pogodni za investiranje (Europski portal projekata ulaganja – EPPU). EPPU-om bi trebalo osigurati da se informacije u pogledu projekata ulaganja redovno i strukturirano objavljuju kako bi se ulagačima omogućio pristup transparentnim i pouzdanim informacijama vodeći računa o zaštiti poslovnih tajni.

| (56) | Države članice trebale bi moći, u suradnji s regionalnim i lokalnim tijelima, doprinijeti uspostavljanju i vođenju EPPU-a, među ostalim pružanjem informacija Komisiji o investicijskim projektima na svom teritoriju. Prije pokretanja EPPU-a Komisija bi uz sudjelovanje EIB-a trebala provesti odgovarajuće konzultacije s državama članicama, stručnjacima i dionicima u vezi s načelima i smjernicama za projekte koji se navode na portalu, uključujući mehanizme za sprečavanje objave projekata koji bi mogli ugroziti nacionalnu sigurnost, te u vezi s obrascem za objavu informacija o pojedinačnim projektima. |
| --- | --- |

(56)

Države članice trebale bi moći, u suradnji s regionalnim i lokalnim tijelima, doprinijeti uspostavljanju i vođenju EPPU-a, među ostalim pružanjem informacija Komisiji o investicijskim projektima na svom teritoriju. Prije pokretanja EPPU-a Komisija bi uz sudjelovanje EIB-a trebala provesti odgovarajuće konzultacije s državama članicama, stručnjacima i dionicima u vezi s načelima i smjernicama za projekte koji se navode na portalu, uključujući mehanizme za sprečavanje objave projekata koji bi mogli ugroziti nacionalnu sigurnost, te u vezi s obrascem za objavu informacija o pojedinačnim projektima.

| (57) | EPPU bi trebao uključivati projekte diljem Unije kako bi projekti bili vidljivi ulagačima te u informativne svrhe. Trebalo bi biti moguće uključivati projekte koji se mogu u potpunosti financirati iz privatnog sektora ili uz pomoć drugih raspoloživih instrumenata na razini Unije ili na nacionalnoj razini. Uključivanje projekta na portal projekata ne bi smjelo podrazumijevati ni isključivati bilo kakvu javnu financijsku potporu, ni na razini Unije ni na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

(57)

EPPU bi trebao uključivati projekte diljem Unije kako bi projekti bili vidljivi ulagačima te u informativne svrhe. Trebalo bi biti moguće uključivati projekte koji se mogu u potpunosti financirati iz privatnog sektora ili uz pomoć drugih raspoloživih instrumenata na razini Unije ili na nacionalnoj razini. Uključivanje projekta na portal projekata ne bi smjelo podrazumijevati ni isključivati bilo kakvu javnu financijsku potporu, ni na razini Unije ni na nacionalnoj razini.

| (58) | Kako bi se osigurala odgovornost prema europskim građanima, EIB bi trebao redovito izvješćivati Europski parlament i Vijeće o napretku, učinku i operacijama EFSU-a, posebice po pitanju dodatnosti operacija koje se provode u sklopu EFSU-a u usporedbi s EIB-ovim uobičajenim operacijama, uključujući posebne operacije. Na zahtjev Europskog parlamenta predsjednik Upravljačkog odbora i glavni direktor trebali bi sudjelovati na saslušanjima i odgovarati na pitanja unutar određenog vremenskog razdoblja. Komisija bi trebala redovito izvješćivati o stanju Jamstvenog fonda. |
| --- | --- |

(58)

Kako bi se osigurala odgovornost prema europskim građanima, EIB bi trebao redovito izvješćivati Europski parlament i Vijeće o napretku, učinku i operacijama EFSU-a, posebice po pitanju dodatnosti operacija koje se provode u sklopu EFSU-a u usporedbi s EIB-ovim uobičajenim operacijama, uključujući posebne operacije. Na zahtjev Europskog parlamenta predsjednik Upravljačkog odbora i glavni direktor trebali bi sudjelovati na saslušanjima i odgovarati na pitanja unutar određenog vremenskog razdoblja. Komisija bi trebala redovito izvješćivati o stanju Jamstvenog fonda.

| (59) | Kako bi se omogućilo brzo i fleksibilno prilagođavanje tržišnim uvjetima i ulagačkom okruženju u Uniji ili u nekim njezinim dijelovima onih elemenata ulagačkih smjernica utvrđenih u Prilogu II. ovoj Uredbi koji nisu ključni, a dio su Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u pogledu izmjene odgovarajućih dijelova tih ulagačkih smjernica bez brisanja bilo kojeg od odjeljaka tih ulagačkih smjernica u cijelosti. Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u pogledu uspostavljanja tablice pokazatelja kojom će se koristiti Odbor za ulaganja kako bi se osigurala nezavisna i transparentna procjena potencijalne i stvarne upotrebe jamstva EU-a. S obzirom na jedinstvenu prirodu EFSU-a i središnju ulogu EIB-a u njegovom uspostavljanju, primjereno je da Komisija nastavi blisku suradnju s EIB-om u pogledu donošenja tablice pokazatelja i svih prilagodbi ulagačkih smjernica i tablice pokazatelja. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način. |
| --- | --- |

(59)

Kako bi se omogućilo brzo i fleksibilno prilagođavanje tržišnim uvjetima i ulagačkom okruženju u Uniji ili u nekim njezinim dijelovima onih elemenata ulagačkih smjernica utvrđenih u Prilogu II. ovoj Uredbi koji nisu ključni, a dio su Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u pogledu izmjene odgovarajućih dijelova tih ulagačkih smjernica bez brisanja bilo kojeg od odjeljaka tih ulagačkih smjernica u cijelosti. Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u pogledu uspostavljanja tablice pokazatelja kojom će se koristiti Odbor za ulaganja kako bi se osigurala nezavisna i transparentna procjena potencijalne i stvarne upotrebe jamstva EU-a. S obzirom na jedinstvenu prirodu EFSU-a i središnju ulogu EIB-a u njegovom uspostavljanju, primjereno je da Komisija nastavi blisku suradnju s EIB-om u pogledu donošenja tablice pokazatelja i svih prilagodbi ulagačkih smjernica i tablice pokazatelja. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način.

| (60) | Zbog jedinstvenih osobina EFSU-a potreban je izniman napor u pogledu stupanja na snagu delegiranog akta kojim se prvi put uspostavlja tablica pokazatelja. Istovremeno je potrebno osigurati djelotvornost prava Europskog parlamenta i Vijeća na podnošenje prigovora, kako je predviđeno u ovoj Uredbi u skladu s člankom 290. stavkom 2. UFEU-a. Stoga bi razdoblje za ulaganje prigovora na delegirani akt kojim se prvi put uspostavlja tablica pokazatelja iznimno trebalo biti tri tjedna, uz mogućnost produženja na još tri tjedna na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. Komisija bi u pogledu datuma slanja delegiranog akta trebala u obzir uzeti razdoblje za ulaganje prigovora te postupke u Europskom parlamentu i Vijeću. |
| --- | --- |

(60)

Zbog jedinstvenih osobina EFSU-a potreban je izniman napor u pogledu stupanja na snagu delegiranog akta kojim se prvi put uspostavlja tablica pokazatelja. Istovremeno je potrebno osigurati djelotvornost prava Europskog parlamenta i Vijeća na podnošenje prigovora, kako je predviđeno u ovoj Uredbi u skladu s člankom 290. stavkom 2. UFEU-a. Stoga bi razdoblje za ulaganje prigovora na delegirani akt kojim se prvi put uspostavlja tablica pokazatelja iznimno trebalo biti tri tjedna, uz mogućnost produženja na još tri tjedna na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. Komisija bi u pogledu datuma slanja delegiranog akta trebala u obzir uzeti razdoblje za ulaganje prigovora te postupke u Europskom parlamentu i Vijeću.

| (61) | Prateći EIB-ova načela određivanja cijena, prilikom određivanju cijena operacija EFSU-a trebalo bi voditi računa o tržišnim nedostacima i neusklađenostima te o potrebi da se potiču dodatna ulaganja. Prihodima EFSU-a od jamstva EU-a trebalo bi doprinijeti proračunu za jamstvo EU-a. |
| --- | --- |

(61)

Prateći EIB-ova načela određivanja cijena, prilikom određivanju cijena operacija EFSU-a trebalo bi voditi računa o tržišnim nedostacima i neusklađenostima te o potrebi da se potiču dodatna ulaganja. Prihodima EFSU-a od jamstva EU-a trebalo bi doprinijeti proračunu za jamstvo EU-a.

| (62) | Komisija i EIB trebali bi sklopiti sporazum kojim se određuju uvjeti za upravljanje EFSU-om propisani ovom Uredbom. Taj sporazum ne bi smio zadirati u nadležnosti zakonodavca Unije, proračunskog tijela ili EIB-a, koje su definirane u Ugovorima, te bi stoga trebao biti ograničen na elemente koji su uglavnom tehničke i administrativne prirode i koji su, iako nisu ključni, potrebni za djelotvornu provedbu EFSU-a. |
| --- | --- |

(62)

Komisija i EIB trebali bi sklopiti sporazum kojim se određuju uvjeti za upravljanje EFSU-om propisani ovom Uredbom. Taj sporazum ne bi smio zadirati u nadležnosti zakonodavca Unije, proračunskog tijela ili EIB-a, koje su definirane u Ugovorima, te bi stoga trebao biti ograničen na elemente koji su uglavnom tehničke i administrativne prirode i koji su, iako nisu ključni, potrebni za djelotvornu provedbu EFSU-a.

| (63) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, odnosno potporu ulaganjima u Uniji i osiguravanje povećanog pristupa financiranju za subjekte u odnosu na financijska ograničenja ne mogu dostatno ostvariti države članice zbog nejednakosti fiskalnih kapaciteta za financiranje ulaganja, nego se zbog njihova opsega i učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarenje tih ciljeva, |
| --- | --- |

(63)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, odnosno potporu ulaganjima u Uniji i osiguravanje povećanog pristupa financiranju za subjekte u odnosu na financijska ograničenja ne mogu dostatno ostvariti države članice zbog nejednakosti fiskalnih kapaciteta za financiranje ulaganja, nego se zbog njihova opsega i učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarenje tih ciljeva,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

UVODNE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

1.   Ovom Uredbom osniva se Europski fond za strateška ulaganja (EFSU), Jamstvo EU-a i Jamstveni fond EU-a. Osim toga, ovom Uredbom osniva se Europski savjetodavni centar za ulaganja (ESCU) i Europski portal projekata ulaganja (EPPU).

2.   Za potrebe stavka 1., ova Uredba predviđa da Komisija s Europskom investicijskom bankom (EIB) sklopi sporazum o EFSU-u i da s EIB-om sklopi sporazum o provedbi ESCU-a.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „Sporazum o EFSU-u” znači pravni instrument kojim Komisija i EIB detaljno razrađuju uvjete utvrđene ovomj Uredbom u vezi s upravljanjem EFSU-om; |
| --- | --- |

1.

„Sporazum o EFSU-u” znači pravni instrument kojim Komisija i EIB detaljno razrađuju uvjete utvrđene ovomj Uredbom u vezi s upravljanjem EFSU-om;

| 2. | „Sporazum o ESCU-u” znači pravni instrument kojim Komisija i EIB detaljno razrađuju uvjete utvrđene ovom Uredbom u vezi s provedbom ESCU-a; |
| --- | --- |

2.

„Sporazum o ESCU-u” znači pravni instrument kojim Komisija i EIB detaljno razrađuju uvjete utvrđene ovom Uredbom u vezi s provedbom ESCU-a;

| 3. | „nacionalna razvojna banka ili institucija” znači pravni subjekt koji profesionalno provodi financijske aktivnosti i kojem su država članica ili subjekt države članice na središnjoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, povjerili provedbu aktivnosti razvoja ili promicanja razvoja; |
| --- | --- |

3.

„nacionalna razvojna banka ili institucija” znači pravni subjekt koji profesionalno provodi financijske aktivnosti i kojem su država članica ili subjekt države članice na središnjoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, povjerili provedbu aktivnosti razvoja ili promicanja razvoja;

| 4. | „platforma za ulaganja” znači subjekt posebne namjene, upravljani račun, ugovorno sufinanciranje ili aranžman za podjelu rizika ili aranžman uspostavljen na bilo koji drugi način putem kojeg subjekti usmjeravaju financijski doprinos s ciljem financiranja niza projekata ulaganja, a može obuhvaćati:






  (a) | nacionalne ili podnacionalne platforme, koje grupiraju nekoliko ulagačkih projekata na teritoriju određene države članice; |
| --- | --- | --- |

4.

„platforma za ulaganja” znači subjekt posebne namjene, upravljani račun, ugovorno sufinanciranje ili aranžman za podjelu rizika ili aranžman uspostavljen na bilo koji drugi način putem kojeg subjekti usmjeravaju financijski doprinos s ciljem financiranja niza projekata ulaganja, a može obuhvaćati:

(a)

nacionalne ili podnacionalne platforme, koje grupiraju nekoliko ulagačkih projekata na teritoriju određene države članice;

| (b) | multinacionalne ili multiregionalne platforme, koje grupiraju partnere iz nekoliko država članica ili trećih zemalja zainteresiranih za projekte na određenom zemljopisnom području; |
| --- | --- |

(b)

multinacionalne ili multiregionalne platforme, koje grupiraju partnere iz nekoliko država članica ili trećih zemalja zainteresiranih za projekte na određenom zemljopisnom području;

| (c) | tematske platforme, koji grupiraju ulagačke projekte u određenom sektoru; |
| --- | --- |

(c)

tematske platforme, koji grupiraju ulagačke projekte u određenom sektoru;

| 5. | „mala i srednja poduzeća” ili „MSP-ovi” znači mikro, mala i srednja poduzeća kako su utvrđena u članku 2. Priloga Preporuci Komisije 2003/361/EZ (12); |
| --- | --- |

5.

„mala i srednja poduzeća” ili „MSP-ovi” znači mikro, mala i srednja poduzeća kako su utvrđena u članku 2. Priloga Preporuci Komisije 2003/361/EZ (12);

| 6. | „malo poduzeće srednje tržišne kapitalizacije” znači subjekt koji ima do 499 zaposlenika i koji nije MSP; |
| --- | --- |

6.

„malo poduzeće srednje tržišne kapitalizacije” znači subjekt koji ima do 499 zaposlenika i koji nije MSP;

| 7. | „poduzeće srednje tržišne kapitalizacije” znači subjekt koji ima do 3 000 zaposlenika i koji nije MSP niti malo poduzeće srednje tržišne kapitalizacije; |
| --- | --- |

7.

„poduzeće srednje tržišne kapitalizacije” znači subjekt koji ima do 3 000 zaposlenika i koji nije MSP niti malo poduzeće srednje tržišne kapitalizacije;

| 8. | „dodatnost” znači dodatnost kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1. |
| --- | --- |

8.

„dodatnost” znači dodatnost kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1.

POGLAVLJE II.

EUROPSKI FOND ZA STRATEŠKA ULAGANJA

Članak 3.

Svrha

Svrha EFSU-a je pružanjem sposobnosti podnošenja rizika EIB-u podržavati u Uniji:

| (a) | ulaganja; |
| --- | --- |

(a)

ulaganja;

| (b) | povećan pristup financiranju za subjekte koji imaju do 3 000 zaposlenika, s posebnim naglaskom na MSP-ove i mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije. |
| --- | --- |

(b)

povećan pristup financiranju za subjekte koji imaju do 3 000 zaposlenika, s posebnim naglaskom na MSP-ove i mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije.

Članak 4.

Uvjeti Sporazuma o EFSU-u

1.   Komisija s EIB-om sklapa sporazum o upravljanju EFSU-om i o odobravanju jamstva EU-a u skladu sa zahtjevima ove Uredbe.

2.   Sporazum o EFSU-u posebno sadržava sljedeće odredbe u pogledu:

| (a) | osnivanja EFSU-a, uključujući:






  i. | osnivanje EFSU-a kao posebnog, jasno odredivog i transparentnog instrumenta te kao zasebnog računa kojim upravlja EIB, a čije se operacije jasno razlikuju od drugih operacija EIB-a; |
| --- | --- | --- |

(a)

osnivanja EFSU-a, uključujući:

i.

osnivanje EFSU-a kao posebnog, jasno odredivog i transparentnog instrumenta te kao zasebnog računa kojim upravlja EIB, a čije se operacije jasno razlikuju od drugih operacija EIB-a;

| ii. | iznos, koji nije manji od 5 000 000 000 EUR u jamstvima ili gotovini, i uvjete financijskog doprinosa koji EIB treba staviti na raspolaganje putem EFSU-a; |
| --- | --- |

ii.

iznos, koji nije manji od 5 000 000 000 EUR u jamstvima ili gotovini, i uvjete financijskog doprinosa koji EIB treba staviti na raspolaganje putem EFSU-a;

| iii. | uvjete financiranja ili jamstava koje EIB putem EFSU-a treba staviti na raspolaganje EIF-u; |
| --- | --- |

iii.

uvjete financiranja ili jamstava koje EIB putem EFSU-a treba staviti na raspolaganje EIF-u;

| iv. | cijene operacija u okviru jamstva EU-a koje trebaju biti u skladu s EIB-ovom općom politikom određivanja cijena; |
| --- | --- |

iv.

cijene operacija u okviru jamstva EU-a koje trebaju biti u skladu s EIB-ovom općom politikom određivanja cijena;

| (b) | upravljačkih aranžmana u vezi s EFSU-om, u skladu s člankom 7., ne dovodeći u pitanje Protokol (br. 5) o Statutu Europske investicijske banke priložen UEU i UFEU (Statut EIB-a), uključujući:






  i. | sastav i broj članova Upravljačkog odbora; |
| --- | --- | --- |

(b)

upravljačkih aranžmana u vezi s EFSU-om, u skladu s člankom 7., ne dovodeći u pitanje Protokol (br. 5) o Statutu Europske investicijske banke priložen UEU i UFEU (Statut EIB-a), uključujući:

i.

sastav i broj članova Upravljačkog odbora;

| ii. | odredbu da predstavnik Komisije predsjeda sastancima Upravljačkog odbora; |
| --- | --- |

ii.

odredbu da predstavnik Komisije predsjeda sastancima Upravljačkog odbora;

| iii. | odredbu da Upravljački odbor odluke donosi konsenzusom; |
| --- | --- |

iii.

odredbu da Upravljački odbor odluke donosi konsenzusom;

| iv. | postupak za imenovanje glavnog direktora i zamjenika glavnog direktora, njihove primitke od rada i radne uvjete, u skladu s Pravilnikom o osoblju EIB-a, pravila i postupke o njihovoj zamjeni na tim funkcijama i o odgovornosti ne dovodeći u pitanje ovu Uredbu; |
| --- | --- |

iv.

postupak za imenovanje glavnog direktora i zamjenika glavnog direktora, njihove primitke od rada i radne uvjete, u skladu s Pravilnikom o osoblju EIB-a, pravila i postupke o njihovoj zamjeni na tim funkcijama i o odgovornosti ne dovodeći u pitanje ovu Uredbu;

| v. | postupak za imenovanje i razrješenje članova Odbora za ulaganja, njihove primitke od rada i uvjete rada, pravila za glasovanje u Odboru za ulaganja, navodeći kvorum i dodjelu jednog glasa svakom članu; |
| --- | --- |

v.

postupak za imenovanje i razrješenje članova Odbora za ulaganja, njihove primitke od rada i uvjete rada, pravila za glasovanje u Odboru za ulaganja, navodeći kvorum i dodjelu jednog glasa svakom članu;

| vi. | zahtjev da Upravljački odbor i Odbor za ulaganja donesu svoj poslovnik; |
| --- | --- |

vi.

zahtjev da Upravljački odbor i Odbor za ulaganja donesu svoj poslovnik;

| vii. | zahtjev da operacije financiranja i ulaganja obuhvaćene ovom Uredbom u konačnici trebaju odobriti upravljačka tijela EIB-a u skladu sa Statutom EIB-a; |
| --- | --- |

vii.

zahtjev da operacije financiranja i ulaganja obuhvaćene ovom Uredbom u konačnici trebaju odobriti upravljačka tijela EIB-a u skladu sa Statutom EIB-a;

| viii. | odredbe o izbjegavanju i rješavanju mogućih sukoba interesa; |
| --- | --- |

viii.

odredbe o izbjegavanju i rješavanju mogućih sukoba interesa;

| (c) | jamstva EU-a koje treba biti bezuvjetno, neopozivo, jamstvo prvog zahtjeva u korist EIB-a, uključujući:






  i. | u skladu s člankom 11. detaljna pravila o pružanju jamstva EU-a, uključujući njegove aranžmane o pokriću i definirano pokriće portfeljâ posebnih vrsta instrumenata; |
| --- | --- | --- |

(c)

jamstva EU-a koje treba biti bezuvjetno, neopozivo, jamstvo prvog zahtjeva u korist EIB-a, uključujući:

i.

u skladu s člankom 11. detaljna pravila o pružanju jamstva EU-a, uključujući njegove aranžmane o pokriću i definirano pokriće portfeljâ posebnih vrsta instrumenata;

| ii. | zahtjeve da primici za preuzimanje rizika budu raspodijeljeni među doprinositeljima EFSU-u razmjerno njihovim udjelima u preuzimanju rizika te da se primici Unije i plaćanja u vezi s jamstvom EU-a trebaju obavljati pravodobno i isključivo nakon netiranja primitaka i gubitaka poslovanja; |
| --- | --- |

ii.

zahtjeve da primici za preuzimanje rizika budu raspodijeljeni među doprinositeljima EFSU-u razmjerno njihovim udjelima u preuzimanju rizika te da se primici Unije i plaćanja u vezi s jamstvom EU-a trebaju obavljati pravodobno i isključivo nakon netiranja primitaka i gubitaka poslovanja;

| iii. | u skladu s člankom 9. zahtjeve kojima se uređuje korištenje jamstva EU-a, uključujući uvjete plaćanja, kao što su posebni rokovi, kamata koju treba platiti na dospjele iznose i potrebne mjere za likvidnost; |
| --- | --- |

iii.

u skladu s člankom 9. zahtjeve kojima se uređuje korištenje jamstva EU-a, uključujući uvjete plaćanja, kao što su posebni rokovi, kamata koju treba platiti na dospjele iznose i potrebne mjere za likvidnost;

| iv. | u skladu s člankom 11. stavkom 5. odredbe i postupke u vezi s naplatom potraživanja koja se povjeravaju EIB-u; |
| --- | --- |

iv.

u skladu s člankom 11. stavkom 5. odredbe i postupke u vezi s naplatom potraživanja koja se povjeravaju EIB-u;

| (d) | u skladu s ovom Uredbom, a posebno u skladu s njezinim člankom 7. stavkom 12. i člankom 9. stavkom 5., njezinim Prilogom II. i svim delegiranim aktima donesenima u skladu s ovom Uredbom, aranžmane kojima Odbor za ulaganja odobrava upotrebu jamstva EU-a za pojedinačne projekte ili za podršku platformama za ulaganja ili investicijskim fondovima ili nacionalnim razvojnim bankama ili institucijama; |
| --- | --- |

(d)

u skladu s ovom Uredbom, a posebno u skladu s njezinim člankom 7. stavkom 12. i člankom 9. stavkom 5., njezinim Prilogom II. i svim delegiranim aktima donesenima u skladu s ovom Uredbom, aranžmane kojima Odbor za ulaganja odobrava upotrebu jamstva EU-a za pojedinačne projekte ili za podršku platformama za ulaganja ili investicijskim fondovima ili nacionalnim razvojnim bankama ili institucijama;

| (e) | postupaka za podnošenje i odobravanje prijedloga ulaganja za upotrebu jamstva EU-a, uključujući:






  i. | postupak za prosljeđivanje prijedloga ulaganja Odboru za ulaganja; |
| --- | --- | --- |

(e)

postupaka za podnošenje i odobravanje prijedloga ulaganja za upotrebu jamstva EU-a, uključujući:

i.

postupak za prosljeđivanje prijedloga ulaganja Odboru za ulaganja;

| ii. | odredbe o informacijama koje se daju prilikom podnošenja prijedloga za ulaganje Odboru za ulaganja; |
| --- | --- |

ii.

odredbe o informacijama koje se daju prilikom podnošenja prijedloga za ulaganje Odboru za ulaganja;

| iii. | zahtjev da postupak za podnošenje i odobravanje prijedloga ulaganja za upotrebu jamstva EU-a ne dovodi u pitanje pravila EIB-a o donošenju odluka, koja su utvrđena Statutom EIB-a, a posebno njegov članak 19.; |
| --- | --- |

iii.

zahtjev da postupak za podnošenje i odobravanje prijedloga ulaganja za upotrebu jamstva EU-a ne dovodi u pitanje pravila EIB-a o donošenju odluka, koja su utvrđena Statutom EIB-a, a posebno njegov članak 19.;

| iv. | pravila kojima se utvrđuju daljnje pojedinosti o prijelaznim odredbama koje su u skladu s člankom 24. ove Uredbe, a posebice način na koji operacije koje je EIB odobrio tijekom razdoblja iz tog članka trebaju biti obuhvaćene jamstvom EU-a; |
| --- | --- |

iv.

pravila kojima se utvrđuju daljnje pojedinosti o prijelaznim odredbama koje su u skladu s člankom 24. ove Uredbe, a posebice način na koji operacije koje je EIB odobrio tijekom razdoblja iz tog članka trebaju biti obuhvaćene jamstvom EU-a;

| (f) | izvješćivanja, praćenje i odgovornost u vezi s EFSU-om, uključujući:






  i. | u skladu s člankom 16. obveze operativnog izvješćivanja koje treba ispuniti EIB, po potrebi u suradnji s EIF-om; |
| --- | --- | --- |

(f)

izvješćivanja, praćenje i odgovornost u vezi s EFSU-om, uključujući:

i.

u skladu s člankom 16. obveze operativnog izvješćivanja koje treba ispuniti EIB, po potrebi u suradnji s EIF-om;

| ii. | obveze financijskog izvještavanja u vezi s EFSU-om; |
| --- | --- |

ii.

obveze financijskog izvještavanja u vezi s EFSU-om;

| iii. | u skladu s člancima 20. i 21. pravila o reviziji i sprečavanju prijevara; |
| --- | --- |

iii.

u skladu s člancima 20. i 21. pravila o reviziji i sprečavanju prijevara;

| iv. | ključne pokazatelje uspješnosti, posebice u vezi s upotrebom jamstva EU-a, ostvarenjem općih ciljeva i kriterija utvrđenih u člancima 6. i 9. te u Prilogu II., mobilizacijom privatnog kapitala i makroekonomskim učinkom EFSU-a, uključujući njegov učinak na potporu ulaganjima; |
| --- | --- |

iv.

ključne pokazatelje uspješnosti, posebice u vezi s upotrebom jamstva EU-a, ostvarenjem općih ciljeva i kriterija utvrđenih u člancima 6. i 9. te u Prilogu II., mobilizacijom privatnog kapitala i makroekonomskim učinkom EFSU-a, uključujući njegov učinak na potporu ulaganjima;

| (g) | ocjenjivanja funkcioniranja EFSU-a u skladu s člankom 18.; |
| --- | --- |

(g)

ocjenjivanja funkcioniranja EFSU-a u skladu s člankom 18.;

| (h) | komunikacijske i promidžbene strategije EFSU-a; |
| --- | --- |

(h)

komunikacijske i promidžbene strategije EFSU-a;

| (i) | postupaka i uvjeta za izmjenu Sporazuma o EFSU-u na inicijativu Komisije ili EIB-a, uključujući obvezu izvješćivanja Europskog parlamenta i Vijeća o takvoj izmjeni; |
| --- | --- |

(i)

postupaka i uvjeta za izmjenu Sporazuma o EFSU-u na inicijativu Komisije ili EIB-a, uključujući obvezu izvješćivanja Europskog parlamenta i Vijeća o takvoj izmjeni;

| (j) | bilo kojeg drugog uvjeta administrativne ili organizacijske prirode potrebnog za upravljanje EFSU-om u mjeri u kojoj oni omogućuju ispravnu upotrebu jamstva EU-a; |
| --- | --- |

(j)

bilo kojeg drugog uvjeta administrativne ili organizacijske prirode potrebnog za upravljanje EFSU-om u mjeri u kojoj oni omogućuju ispravnu upotrebu jamstva EU-a;

| (k) | aranžmana u vezi s doprinosima država članica EFSU-u u obliku jamstava ili gotovine i drugih trećih strana samo u obliku gotovine, kojima se na te države članice ili ostale treće strane ne prenosi bilo kakvo pravo sudjelovanja u odlučivanju i glasanju u Upravljačkom odboru. |
| --- | --- |

(k)

aranžmana u vezi s doprinosima država članica EFSU-u u obliku jamstava ili gotovine i drugih trećih strana samo u obliku gotovine, kojima se na te države članice ili ostale treće strane ne prenosi bilo kakvo pravo sudjelovanja u odlučivanju i glasanju u Upravljačkom odboru.

3.   Sporazumom o EFSU-u također je predviđeno:

| (a) | da aktivnostima EFSU-a koje provodi EIF upravljaju EIF-ova upravljačka tijela; |
| --- | --- |

(a)

da aktivnostima EFSU-a koje provodi EIF upravljaju EIF-ova upravljačka tijela;

| (b) | da za aktivnosti EFSU-a koje provodi EIF postoji obveza izvješćivanja u skladu s člankom 16.; |
| --- | --- |

(b)

da za aktivnosti EFSU-a koje provodi EIF postoji obveza izvješćivanja u skladu s člankom 16.;

| (c) | da se primici koji se mogu pripisati Uniji iz operacija financiranja i ulaganja obuhvaćena ovom Uredbom moraju staviti na raspolaganje nakon odbitaka plaćanja zbog aktiviranja jamstva EU-a i, nakon toga, troškova u skladu s člankom 9. stavkom 6. te u skladu sa Sporazumom o ESCU-u. |
| --- | --- |

(c)

da se primici koji se mogu pripisati Uniji iz operacija financiranja i ulaganja obuhvaćena ovom Uredbom moraju staviti na raspolaganje nakon odbitaka plaćanja zbog aktiviranja jamstva EU-a i, nakon toga, troškova u skladu s člankom 9. stavkom 6. te u skladu sa Sporazumom o ESCU-u.

Članak 5.

Dodatnost

1.   Za potrebe ove Uredbe, „dodatnost” znači potpora EFSU-a operacijama kojima se rješavaju tržišni nedostaci ili neoptimalne ulagačke situacije i koje se ne bi mogle provesti tijekom razdoblja u kojem se može koristiti jamstvo EU-a, ili barem ne u istoj mjeri, putem EIB-a, EIF-a ili postojećih financijskih instrumenata Unije bez potpore EFSU-a. Projekti koje podupire EFSU u pravilu imaju viši profil rizika od projekata koje podupiru EIB-ove uobičajene operacije, a portfelj EFSU-a općenito ima viši profil rizika od portfelja ulaganja podupire EIB u skladu s njegovim uobičajenim ulagačkim politikama prije stupanja na snagu ove Uredbe.

Projekti koje podupire EFSU-a, ako teže otvaranju novih radnih mjesta i održivom rastu, smatraju se da pružaju dodatnost ako imaju rizik koji odgovara EIB-ovim posebnim aktivnostima, kako je utvrđeno u članku 16. Statuta EIB-a i EIB-ovim smjernicama za politiku kreditnog rizika.

Projekti EIB-a čiji je rizik niži od minimalnog rizika prema posebnim aktivnostima EIB-a također mogu primati potporu EFSU-a ako je potrebna upotreba jamstva EU-a da bi se osigurala dodatnost prema definiciji iz prvog podstavka ovog stavka.

2.   U skladu s ulagačkim smjernicama utvrđenima u Prilogu II. Upravljački odbor prilagođava raznovrsnost projekata po sektorima i državama na temelju stalnog praćenja razvoja tržišnih uvjeta u državama članicama i ulagačkog okruženja kako bi se pružila pomoć u rješavanju tržišnih nedostataka i neoptimalnih ulagačkih situacija, uključujući probleme koje uzrokuje financijska fragmentacija. Tijekom te prilagodbe Upravljački odbor izbjegava pristup koji je rizičniji nego što je to potrebno.

Ako to zahtjeva razina rizika, posebne aktivnosti EIB-a koriste se u skladu s ovom Uredbom više nego prije njenog stupanja. To se posebno odnosi pogledu onih država članica u kojima se posebne aktivnosti EIB-a prije stupanja na snagu ove Uredbe nisu koristile ili su se koristile samo iznimno kako bi se omogućila provedba dodatnih operacija i projekata te dodatno financiranje EIB-a i nacionalnih razvojnih banaka ili institucija ili platformi za ulaganja.

Članak 6.

Kriteriji prihvatljivosti za upotrebu jamstva EU-a

1.   Sporazumom o EFSU-u predviđa se da EFSU pruža podršku projektima koji:

| (a) | su ekonomski održivi prema analizi troškova i koristi u skladu s Unijinim standardima uzimajući u obzir moguću podršku i sufinanciranje privatnih i javnih partnera za projekt; |
| --- | --- |

(a)

su ekonomski održivi prema analizi troškova i koristi u skladu s Unijinim standardima uzimajući u obzir moguću podršku i sufinanciranje privatnih i javnih partnera za projekt;

| (b) | su u skladu s politikama Unije, uključujući cilj pametnog, održivog i uključivog rasta, otvaranja kvalitetnih radnih mjesta te gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije; |
| --- | --- |

(b)

su u skladu s politikama Unije, uključujući cilj pametnog, održivog i uključivog rasta, otvaranja kvalitetnih radnih mjesta te gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije;

| (c) | pružaju dodatnost; |
| --- | --- |

(c)

pružaju dodatnost;

| (d) | u najvećoj mjeri, kad je to moguće, mobiliziraju kapital privatnog sektora i |
| --- | --- |

(d)

u najvećoj mjeri, kad je to moguće, mobiliziraju kapital privatnog sektora i

| (e) | tehnički su održivi. |
| --- | --- |

(e)

tehnički su održivi.

2.   Nema ograničenja u pogledu veličine projekata koji mogu primiti podršku EFSU-a za operacije koje EIB ili EIF provode putem financijskih posrednika.

Članak 7.

Upravljanje EFSU-om

1.   Pri obavljanju svojih zadaća iz ove Uredbe Upravljački odbor i Odbor za ulaganja te glavni direktor teže ostvarivanju samo onih ciljeva koji su određeni u ovoj Uredbi.

2.   Sporazumom o EFSU-u predviđa se da EFSU-om upravlja Upravljački odbor, koji za potrebe upotrebe jamstva EU-a u skladu s općim ciljevima iz članka 9. stavka 2. određuje:

| (a) | strateško usmjerenje EFSU-a, uključujući dodjelu jamstva EU-a u okviru dijela za infrastrukturu i inovacije te sve odluke koje je potrebno donijeti u skladu s člankom 11. stavkom 3. i odjeljkom 7(b) Priloga II.; |
| --- | --- |

(a)

strateško usmjerenje EFSU-a, uključujući dodjelu jamstva EU-a u okviru dijela za infrastrukturu i inovacije te sve odluke koje je potrebno donijeti u skladu s člankom 11. stavkom 3. i odjeljkom 7(b) Priloga II.;

| (b) | operativne politike i postupke potrebne za funkcioniranje EFSU-a; |
| --- | --- |

(b)

operativne politike i postupke potrebne za funkcioniranje EFSU-a;

| (c) | pravila koja se primjenjuju na platforme za ulaganja i nacionalne razvojne banke ili institucije; |
| --- | --- |

(c)

pravila koja se primjenjuju na platforme za ulaganja i nacionalne razvojne banke ili institucije;

| (d) | profil rizika EFSU-a. |
| --- | --- |

(d)

profil rizika EFSU-a.

3.   Upravljački odbor sastoji se od četiri člana: tri koja imenuje Komisija i jednog kojega imenuje EIB. Upravljački odbor bira predsjednika iz redova svojih članova na mandat od tri godine koji je moguće jednom obnoviti. Upravljački odbor svoje odluke donosi konsenzusom.

Zapisnik sa sastanaka Upravljačkog odbora objavljuje se čim ga Upravljački odbor odobri.

Upravljački odbor redovito organizira savjetovanja s relevantnim dionicima, posebice sa suulagačima, javnim tijelima, stručnjacima, obrazovnim i istraživačkim institucijama te institucijama za osposobljavanje, relevantnim socijalnim partnerima i predstavnicima civilnog društva, o usmjerenju i provedbi investicijske politike koju EIB provodi u skladu s ovom Uredbom.

Instrumente koje EIF koristi za vođenje operacija obuhvaćenih ovom Uredbom zajednički odobravaju Upravljački odbor i glavni direktor nakon savjetovanja s Odborom za ulaganja.

4.   Države članice mogu doprinositi EFSU-u u obliku jamstava ili gotovine, a ostale treće strane, podložno suglasnosti Upravljačkog odbora, mogu doprinositi EFSU-u samo u obliku gotovine. Ni državama članicama ni ostalim trećim stranama ne odobrava se članstvo u Upravljačkom odboru niti uloga u imenovanju osoblja EFSU-a, uključujući članove Odbora za ulaganja, a nemaju ni bilo kakvo pravo u pogledu drugih aspekata upravljanja EFSU-om, kako je navedeno u ovoj Uredbi.

5.   Sporazumom o EFSU-u predviđa se da EFSU treba imati glavnog direktora koji treba biti odgovoran za svakodnevno upravljanje EFSU-om te pripremu sastanaka Odbora za ulaganja navedenog u stavku 6. i predsjedanje tim sastancima.

Glavnom direktoru pomaže zamjenik glavnog direktora. Svako tromjesečje glavni direktor izvješćuje Upravljački odbor o aktivnostima EFSU-a.

6.   Nakon otvorenog i transparentnog postupka odabira u skladu s postupcima EIB-a Upravljački odbor odabire kandidata za mjesto glavnog direktora i za mjesto zamjenika glavnog direktora.

Europski parlament i Vijeće obavješćuju se pravovremeno i u svim fazama postupka odabira podložno strogim zahtjevima povjerljivosti. To se primjenjuje neovisno o sklapanju sporazuma između Europskog parlamenta i EIB-a iz članka 17. stavka 5.

Europski parlament organizirat će u najkraćem mogućem roku, a najkasnije u roku od četiri tjedna od objave imena odabranog kandidata, saslušanje s kandidatom za svako mjesto.

Nakon odobrenja Europskog parlamenta predsjednik EIB-a imenuje glavnog direktora i zamjenika glavnog direktora na razdoblje od tri godine koje se može jednom obnoviti.

7.   Sporazumom o EFSU-u predviđa se da EFSU ima Odbor za ulaganja koji je odgovoran za razmatranje potencijalnih projekata u skladu s ulagačkim politikama EFSU-a i za odobravanje podrške jamstva EU-a operacijama EIB-aza projekte koji ispunjavaju uvjete iz članaka 6. i 9., neovisno o zemljopisnom položaju, u skladu s člankom 8., takvih projekata. Nadalje, Odbor za ulaganja nadležno je tijelo za odobravanje operacija s platformama za ulaganja i nacionalnim razvojnim bankama ili institucijama.

8.   Odbor za ulaganja sastoji se od osam neovisnih stručnjaka i glavnog direktora. Stručnjake Odbora za ulaganja imenuje Upravljački odbor na temelju otvorenog i transparentnog postupka odabira na određeni mandat do tri godine. Njihov se mandat može obnoviti, no njegovo ukupno trajanje ne smije premašiti ukupno šest godina. Neovisni stručnjaci dužni su imati visoku razinu relevantnog tržišnog iskustva u strukturiranju i financiranju projekata te biti stručni u mikro i makroekonomiji.

Pri imenovanju stručnjaka Odbora za ulaganja Upravljački odbor osigurava raznolikost sastava Odbora za ulaganja kako bi se osiguralo da on raspolaže širokim rasponom znanja o sektorima iz članka 9. i o zemljopisnim tržištima u Uniji.

Sastav Odbora za ulaganja ujednačen je prema spolu. Upravljački odbor teži izabrati stručnjake koji imaju iskustvo u ulaganjima u jedno od sljedećih područja ili više njih:

| (a) | istraživanje, razvoj i inovacije; |
| --- | --- |

(a)

istraživanje, razvoj i inovacije;

| (b) | prometne infrastrukture i inovativne prometne tehnologije; |
| --- | --- |

(b)

prometne infrastrukture i inovativne prometne tehnologije;

| (c) | energetsku infrastrukturu, energetsku učinkovitost i obnovljivu energiju; |
| --- | --- |

(c)

energetsku infrastrukturu, energetsku učinkovitost i obnovljivu energiju;

| (d) | infrastrukturu informacijskih i komunikacijskih tehnologija; |
| --- | --- |

(d)

infrastrukturu informacijskih i komunikacijskih tehnologija;

| (e) | zaštitu okoliša i upravljanje okolišem; |
| --- | --- |

(e)

zaštitu okoliša i upravljanje okolišem;

| (f) | obrazovanje i osposobljavanje; |
| --- | --- |

(f)

obrazovanje i osposobljavanje;

| (g) | zdravstvo i lijekove; |
| --- | --- |

(g)

zdravstvo i lijekove;

| (h) | MSP-ove; |
| --- | --- |

(h)

MSP-ove;

| (i) | kulturnu i kreativnu industriju; |
| --- | --- |

(i)

kulturnu i kreativnu industriju;

| (j) | gradsku mobilnost; |
| --- | --- |

(j)

gradsku mobilnost;

| (k) | društvene infrastrukture te socijalno i solidarno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(k)

društvene infrastrukture te socijalno i solidarno gospodarstvo.

9.   Pri sudjelovanju u aktivnostima Odbora za ulaganja njegovi članovi izvršavaju svoje dužnosti nepristrano i u interesu EFSU-a. Pri provedbi ulagačkih smjernica navedenih u Prilogu II. i odlučivanju o upotrebi jamstva EU-a, oni ne traže niti slijede upute EIB-a, institucija Unije, država članica ni bilo kojeg drugog javnog ili privatnog tijela. Ne dovodeći u pitanje pružanje analitičke, logističke i administrativne potpore osoblja EIB-a Odboru za ulaganja, primjereni organizacijski aranžmani uspostavljaju se i održavaju u cilju osiguravanja operativne neovisnosti Odbora za ulaganja. Procjene projekata koje provodi osoblje EIB-a ne obvezuju Odbor za ulaganja na odobravanje jamstva EU-a.

10.   Životopisi i izjave o interesu svih članova Odbora za ulaganja objavljuju se i redovno ažuriraju. Svaki član Odbora za ulaganja bez odgode Upravljačkom odboru dostavljaju sve informacije potrebne za provjeru nepostojanja sukoba interesa koja je u tijeku.

11.   Ugovor bilo kojeg člana Odbora za ulaganja koji krši obveze iz stavaka 9. i 10. raskida se na zahtjev Upravljačkog odbora u skladu s mjerodavnim propisima iz područja zapošljavanja i radnog prava.

12.   Odbor za ulaganja odlučuje o upotrebi jamstva EU-a u skladu s ovom Uredbom, uključujući ulagačke smjernice iz Priloga II.

Odbor za ulaganja donosi odluke običnom većinom. Odluke kojima se odobrava upotreba jamstva EU-a javne su i dostupne.

EIB dva puta godišnje Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji podnosi popis svih odluka Odbora za ulaganja kojima se odbija upotreba jamstva EU-a podložno strogim zahtjevima povjerljivosti.

13.   Komisija ima ovlast donositi delegirane akte u skladu s člankom 23. za izmjenu elemenata koji nisu ključni iz odjeljaka 6. do 8. ulagačkih smjernica utvrđenih u Prilogu II. ovoj Uredbi bez brisanja bilo kojeg od tih odjeljaka u cijelosti. Takvi delegirani akti pripremaju se u bliskoj suradnji s EIB-om.

14.   Komisija ima ovlast donositi delegirane akte u skladu s člankom 23. stavcima 1. do 3. te stavkom 5. kako bi se ova Uredba dopunila uspostavljanjem tablice pokazatelja kojom će se koristiti Odbor za ulaganja kako bi se osigurala nezavisna i transparentna procjena potencijalne i stvarne upotrebe jamstva EU-a. Takvi delegirani akti pripremaju se u bliskoj suradnji s EIB-om.

POGLAVLJE III.

JAMSTVO EU-A I JAMSTVENI FOND EU-A

Članak 8.

Jamstvo EU-a

Unija daje neopozivo i bezuvjetno jamstvo EIB-u za operacije financiranja ili ulaganja koje su obuhvaćene ovom Uredbom i Sporazumom o EFSU-u (jamstvo EU-a) ako se te operacije:

| (a) | provode u Uniji; ili |
| --- | --- |

(a)

provode u Uniji; ili

| (b) | u njima sudjeluju subjekti koji se nalaze ili imaju poslovni nastan u jednoj ili više država članica, a protežu se na jednu ili više trećih zemalja koje su obuhvaćene Europskom politikom susjedstva, uključujući strateško partnerstvo, politiku proširenja te Europski gospodarski prostor ili Europsko udruženje slobodne trgovine, ili na prekomorsku zemlju ili područje kako je utvrđeno Prilogom II. UFEU-a, bez obzira na to postoji li u tim zemljama ili u prekomorskim zemljama i područjima partner. |
| --- | --- |

(b)

u njima sudjeluju subjekti koji se nalaze ili imaju poslovni nastan u jednoj ili više država članica, a protežu se na jednu ili više trećih zemalja koje su obuhvaćene Europskom politikom susjedstva, uključujući strateško partnerstvo, politiku proširenja te Europski gospodarski prostor ili Europsko udruženje slobodne trgovine, ili na prekomorsku zemlju ili područje kako je utvrđeno Prilogom II. UFEU-a, bez obzira na to postoji li u tim zemljama ili u prekomorskim zemljama i područjima partner.

Jamstvo EU-a odobrava se kao jamstvo na zahtjev za instrumente navedene u članku 10.

Članak 9.

Uvjeti upotrebe jamstva EU-a

1.   Odobravanje jamstva EU-a podložno je stupanju na snagu Sporazuma o EFSU-u.

2.   Jamstvo EU-a odobrava se za EIB-ove operacije financiranja i ulaganja koje je odobrio Odbor za ulaganja naveden u članku 7. stavku 7. ili za financiranje ili jamstva EIF-u u cilju provedbe EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja u skladu s člankom 11. stavkom 3. Predmetne operacije usklađene su s politikama Unije i njima se podržava bilo koji od sljedećih općih ciljeva:

| (a) | istraživanje, razvoj, inovacije, osobito putem:






  i. | projekti u skladu s Obzorom 2020.; |
| --- | --- | --- |

(a)

istraživanje, razvoj, inovacije, osobito putem:

i.

projekti u skladu s Obzorom 2020.;

| ii. | istraživačke infrastrukture; |
| --- | --- |

ii.

istraživačke infrastrukture;

| iii. | demonstracijski projekti i programi te razvoj povezane infrastrukture, tehnologija i procesa; |
| --- | --- |

iii.

demonstracijski projekti i programi te razvoj povezane infrastrukture, tehnologija i procesa;

| iv. | podrška znanstvenoj zajednici, uključujući suradnju s industrijom; |
| --- | --- |

iv.

podrška znanstvenoj zajednici, uključujući suradnju s industrijom;

| v. | prijenos znanja i tehnologija; |
| --- | --- |

v.

prijenos znanja i tehnologija;

| (b) | razvoj energetskog sektora, u skladu s prioritetima energetske unije, uključujući sigurnost opskrbe energijom, i klimatskim i energetskim okvirima do 2020., 2030. i 2050., posebno:






  i. | širenje korištenja i opskrbe obnovljivom energijom; |
| --- | --- | --- |

(b)

razvoj energetskog sektora, u skladu s prioritetima energetske unije, uključujući sigurnost opskrbe energijom, i klimatskim i energetskim okvirima do 2020., 2030. i 2050., posebno:

i.

širenje korištenja i opskrbe obnovljivom energijom;

| ii. | energetska učinkovitost i ušteda energije (s posebnim naglaskom na smanjenju potražnje uz pomoć upravljanja potražnjom i obnavljanja zgrada); |
| --- | --- |

ii.

energetska učinkovitost i ušteda energije (s posebnim naglaskom na smanjenju potražnje uz pomoć upravljanja potražnjom i obnavljanja zgrada);

| iii. | razvoj i modernizacija energetske infrastrukture (posebno u pogledu međusobne povezanosti, pametnih mreža na razini distribucije, skladištenja energije i sinkronizacije mreža); |
| --- | --- |

iii.

razvoj i modernizacija energetske infrastrukture (posebno u pogledu međusobne povezanosti, pametnih mreža na razini distribucije, skladištenja energije i sinkronizacije mreža);

| (c) | razvoj prometne infrastrukture i opreme te inovativnih prometnih tehnologija, posebno:






  i. | projekti i horizontalni prioriteti utvrđeni Uredbama (EU) br. 1315/2013 i (EU) br. 1316/2013 |
| --- | --- | --- |

(c)

razvoj prometne infrastrukture i opreme te inovativnih prometnih tehnologija, posebno:

i.

projekti i horizontalni prioriteti utvrđeni Uredbama (EU) br. 1315/2013 i (EU) br. 1316/2013

| ii. | pametni i održivi projekti za gradsku mobilnost (usmjerene na dostupnost, smanjenje emisija stakleničkih plinova, potrošnje energije i nezgoda) |
| --- | --- |

ii.

pametni i održivi projekti za gradsku mobilnost (usmjerene na dostupnost, smanjenje emisija stakleničkih plinova, potrošnje energije i nezgoda)

| iii. | projekti intermodalnog prometa povezanog s infrastrukturom T-TEN-a |
| --- | --- |

iii.

projekti intermodalnog prometa povezanog s infrastrukturom T-TEN-a

| (d) | financijska podrška EIF-a i EIB-a subjektima koji zapošljavaju do 3 000 osoba, s posebnim naglaskom MSP-ove i mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, posebno:






  i. | obrtni kapital i ulaganja; |
| --- | --- | --- |

(d)

financijska podrška EIF-a i EIB-a subjektima koji zapošljavaju do 3 000 osoba, s posebnim naglaskom MSP-ove i mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, posebno:

i.

obrtni kapital i ulaganja;

| ii. | financiranje rizika u svim fazama razvoja malog i srednjeg poduzetništva, od osnutka do širenja, financiranje pokretanja poduzeća, malih poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije kako bi se ostvarilo tehnološko vodstvo u inovativnim i održivim sektorima; |
| --- | --- |

ii.

financiranje rizika u svim fazama razvoja malog i srednjeg poduzetništva, od osnutka do širenja, financiranje pokretanja poduzeća, malih poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije kako bi se ostvarilo tehnološko vodstvo u inovativnim i održivim sektorima;

| (e) | Razvoj i primjena informacijskih i komunikacijskih tehnologija, posebno:






  i. | digitalnog sadržaja; |
| --- | --- | --- |

(e)

Razvoj i primjena informacijskih i komunikacijskih tehnologija, posebno:

i.

digitalnog sadržaja;

| ii. | digitalnih usluga; |
| --- | --- |

ii.

digitalnih usluga;

| iii. | telekomunikacijske infrastrukture velike brzine; |
| --- | --- |

iii.

telekomunikacijske infrastrukture velike brzine;

| iv. | širokopojasne mreže; |
| --- | --- |

iv.

širokopojasne mreže;

| (f) | okolišna i resursna učinkovitost, posebno:






  i. | projekti i infrastruktura u području zaštite okoliša i upravljanja njime; |
| --- | --- | --- |

(f)

okolišna i resursna učinkovitost, posebno:

i.

projekti i infrastruktura u području zaštite okoliša i upravljanja njime;

| ii. | poboljšanje usluga ekosustava; |
| --- | --- |

ii.

poboljšanje usluga ekosustava;

| iii. | održivi razvoj urbanih i ruralnih sredina; |
| --- | --- |

iii.

održivi razvoj urbanih i ruralnih sredina;

| iv. | aktivnosti u vezi s klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

iv.

aktivnosti u vezi s klimatskim promjenama;

| (g) | ljudski kapital, kultura i zdravlje, posebno:






  i. | obrazovanje i osposobljavanje; |
| --- | --- | --- |

(g)

ljudski kapital, kultura i zdravlje, posebno:

i.

obrazovanje i osposobljavanje;

| ii. | kulturna i kreativna industrija; |
| --- | --- |

ii.

kulturna i kreativna industrija;

| iii. | inovativna zdravstvena rješenja; |
| --- | --- |

iii.

inovativna zdravstvena rješenja;

| iv. | novi, učinkoviti lijekovi; |
| --- | --- |

iv.

novi, učinkoviti lijekovi;

| v. | socijalna infrastruktura, socijalno i solidarno gospodarstvo; |
| --- | --- |

v.

socijalna infrastruktura, socijalno i solidarno gospodarstvo;

| vi. | turizam. |
| --- | --- |

vi.

turizam.

3.   Početno razdoblje ulaganja tijekom kojeg se jamstvo EU-a može odobriti za podupiranje operacija financiranja i ulaganja obuhvaćenih ovom Uredbom traje do:

| (a) | 5. srpnja 2019. za operacije EIB-a za koje je do 30. lipnja 2020. potpisan ugovor između EIB-a i korisnika ili financijskog posrednika. |
| --- | --- |

(a)

5. srpnja 2019. za operacije EIB-a za koje je do 30. lipnja 2020. potpisan ugovor između EIB-a i korisnika ili financijskog posrednika.

| (b) | 5. srpnja 2019. za operacije EIF-a za koje je do 30. lipnja 2020. potpisan ugovor između EIF-a i financijskog posrednika. |
| --- | --- |

(b)

5. srpnja 2019. za operacije EIF-a za koje je do 30. lipnja 2020. potpisan ugovor između EIF-a i financijskog posrednika.

4.   Novo ulagačko razdoblje može se odrediti u skladu s postupkom predviđenim u članku 18.

5.   EIB se jamstvom EU-a koristi za podršku platformama za ulaganja ili investicijskim fondovima i nacionalnim razvojnim bankama ili institucijama koje ulažu u operacije koje ispunjavaju zahtjeve ove Uredbe („prihvatljivi subjekti”), nakon što ih odobri Odbor za ulaganja.

Upravljački odbor pobliže određuje politike, u skladu s člankom 7. stavkom 2., u vezi s prihvatljivim subjektima iz prvog podstavka ovog stavka. Odbor za ulaganja procjenjuje usklađenost takvih subjekata i njihovih posebnih instrumenata za koje se traži potpora EFSU-a s politikama koje je utvrdio Upravljački odbor.

Odbor za ulaganja može odlučiti zadržati pravo odobravanja novih projekata iznesenih u okviru odobrenih prihvatljivih subjekata.

6.   U skladu s člankom 17. Statuta EIB-a, EIB zahtijeva da sve njegove troškove povezane s EFSU-om pokriju korisnici operacija financiranja i ulaganja. Ne dovodeći u pitanje drugi i treći podstavak ovog stavka nikakvi administrativni rashodi ili bilo koje naknade EIB-a za njegove operacije financiranja i ulaganja obuhvaćene ovom Uredbom ne pokrivaju se iz općeg proračuna Unije.

EIB može upotrijebiti jamstvo EU-a do kumulativne maksimalne granice u iznosu od 1 % ukupnih nepodmirenih obvezâ jamstva EU-a za pokrivanje troškova koje bi pokrili korisnici operacija financiranja i ulaganja, ali koji nisu naplaćeni od nastupa prestanka ispunjavanja obveza.

Uz to, EIB se može koristiti jamstvom EU-a radi pokrića odgovarajućeg udjela za troškove svih operacija povrata, osim ako se odbiju od prihoda od povrata, te svih troškova povezanih s upravljanjem likvidnošću.

U slučaju da EIB pruža financiranje ili jamstva EIF-u u ime EFSU-a koja su pokrivena jamstvom EU-a u skladu s člankom 11. stavkom 3., EIF-ove naknade mogu se pokriti iz općeg proračuna Unije u iznosu u kojem nisu oduzete od naknade iz članka 4. stavka 2. točke (c) podtočke ii. ili iz prihoda, povrata ili drugih plaćanja koja primi EIF.

7.   Države članice mogu se koristiti svakim izvorom financiranja Unije, uključujući instrumente u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova i transeuropskih mreža i industrijskih politika kako bi doprinijeli financiranju prihvatljivih projekata u koje uz podršku jamstva EU-a, ili kroz EIF, ulaže EIB, pod uvjetom da su ti pojekti u skladu s kriterijima prihvatljivosti, ciljevima i načelima primjenjivima prema pravnom okviru relevantnih instrumenata i EFSU-a.

Kada je to potrebno Komisija savjetuje o kombiniranoj upotrebi instrumenata Unije s financiranjem EIB-a pod jamstvom EU-a radi usklađenosti, komplementarnosti i sinergija.

Članak 10.

Prihvatljivi instrumenti

1.   Za potrebe članka 9. stavka 2. i u skladu s člankom 11. EIB upotrebljava jamstvo EU-a za pokriće rizika za instrumente navedene u stavku 2. ovog članka.

2.   Sljedeći instrumenti prihvatljivi su za pokriće jamstvom EU-a:

| (a) | EIB-ovi zajmovi, jamstva, protujamstva, instrumenti tržišta kapitala, bilo koji drugi oblik financiranja ili instrumenta za kreditno poboljšanje, vlasnički ili kvazivlasnički udjeli, uključujući u korist nacionalnih razvojnih banaka ili institucija, platformi za ulaganja ili investicijskih fondova; |
| --- | --- |

(a)

EIB-ovi zajmovi, jamstva, protujamstva, instrumenti tržišta kapitala, bilo koji drugi oblik financiranja ili instrumenta za kreditno poboljšanje, vlasnički ili kvazivlasnički udjeli, uključujući u korist nacionalnih razvojnih banaka ili institucija, platformi za ulaganja ili investicijskih fondova;

| (b) | EIB-ovo financiranje ili jamstva EIF-u kojima mu se omogućuje preuzimanje zajmova, jamstava, protujamstava, svakog drugog oblika instrumenta za kreditno poboljšanje, instrumenata tržišta kapitala i vlasničkih ili kvazivlasničkih udjela, uključujući u korist nacionalnih razvojnih banaka ili institucija, platformi za ulaganja ili investicijskih fondova; |
| --- | --- |

(b)

EIB-ovo financiranje ili jamstva EIF-u kojima mu se omogućuje preuzimanje zajmova, jamstava, protujamstava, svakog drugog oblika instrumenta za kreditno poboljšanje, instrumenata tržišta kapitala i vlasničkih ili kvazivlasničkih udjela, uključujući u korist nacionalnih razvojnih banaka ili institucija, platformi za ulaganja ili investicijskih fondova;

| (c) | EIB-ova jamstva nacionalnim razvojnim bankama ili institucijama, platformama za ulaganja ili investicijskim fondovima u okviru protujamstva jamstva EU-a. |
| --- | --- |

(c)

EIB-ova jamstva nacionalnim razvojnim bankama ili institucijama, platformama za ulaganja ili investicijskim fondovima u okviru protujamstva jamstva EU-a.

Instrumenti iz točaka (a) i (b) prvog podstavka, odobravaju se, stječu ili izdaju u korist operacija iz članka 8. koje ispunjavaju zahtjeve iz ove Uredbe, ako je financiranje EIB-a ili EIF-a odobreno u skladu sa sporazumom o financiranju ili transakcijom koju je potpisao ili preuzeo EIB ili EIF a koja nije istekla niti je poništena.

3.   Jamstvima EIB-a odobrenima nacionalnoj razvojnoj banci ili instituciji u okviru protujamstva jamstva EU-a nastojat će se, kada je to moguće, ostvariti kapitalna olakšica.

4.   Pri svojim operacijama u okviru ove Uredbe EIF može dati jamstvo nacionalnoj razvojnoj banci ili instituciji ili platformi za ulaganja ili uložiti u platformu za ulaganja.

Članak 11.

Pokriće i uvjeti jamstva EU-a

1.   Jamstvo EU-a ni u kojem trenutku ne premašuje 16 000 000 000 EUR, od čega se dio može dodijeliti za financiranje EIB-a ili jamstva EIF-u u skladu sa stavkom 3. Ukupna neto plaćanja iz općeg proračuna Unije u okviru jamstva EU-a ne premašuju 16 000 000 000 EUR.

2.   Primici za preuzimanje rizika portfelja raspodjeljuju se među davateljima doprinosa razmjerno njihovim udjelima u preuzimanju rizika. Jamstvo EU-a prihvatljivo je za davanje jamstva za prvi gubitak na temelju portfelja ili za davanje potpunog jamstva. Jamstvo EU-a može se odobriti na jednakoj osnovi s drugim davateljima doprinosa.

3.   Ako EIB pruža financiranje ili jamstva EIF-u radi provođenja EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja, jamstvom EU-a daje se potpuno jamstvo za takvo financiranje ili jamstvo, uz uvjet da EIB pruži jednak iznos financiranja ili jamstava bez pokrića jamstvom EU-a, do početne granice od 2 500 000 000 EUR. Ne dovodeći u pitanje stavak 1. upravljački odbor može prema potrebi prilagoditi tu granicu do maksimalnog iznosa od 3 000 000 000 EUR ne namećući EIB-u obvezu da pruži iznose više od početne granice.

4.   Ako EIB aktivira jamstvo EU-a u skladu sa Sporazumom o EFSU-u, Unija na zahtjev vrši isplatu u skladu s uvjetima tog Sporazuma.

5.   Ako Unija izvrši plaćanje EIB-u nakon zahtjeva za jamstvo EU-a, na Uniju prelaze sva relevantna prava EIB-a u vezi s operacijama financiranja ili ulaganja obuhvaćenih ovom Uredbom te EIB nastoji, u ime Unije, naplatiti potraživanja za isplaćene iznose i Uniji vratiti sredstva od naplaćenih iznosa u skladu s odredbama i postupcima iz članka 4. stavka 2. točke (c) podtočke iv.

6.   Jamstvo EU-a daje se kao jamstvo na zahtjev za instrumente navedene u članku 10. i pokriva:

| (a) | za dužničke instrumente iz članka 10. stavka 2. točke (a), glavnicu i sve kamate te iznose koji se trebaju isplatiti EIB-u, ali ih EIB još nije zaprimio u skladu s uvjetima financijskih operacija do nastupa prestanka ispunjavanja obveza; |
| --- | --- |

(a)

za dužničke instrumente iz članka 10. stavka 2. točke (a), glavnicu i sve kamate te iznose koji se trebaju isplatiti EIB-u, ali ih EIB još nije zaprimio u skladu s uvjetima financijskih operacija do nastupa prestanka ispunjavanja obveza;

| (b) | za kapitalna ulaganja iz članka 10. stavka 2. točke (a), uložene iznose i povezane troškove financiranja; |
| --- | --- |

(b)

za kapitalna ulaganja iz članka 10. stavka 2. točke (a), uložene iznose i povezane troškove financiranja;

| (c) | za operacije iz članka 10. stavka 2. točke (b), upotrijebljene iznose i povezane troškove financiranja. |
| --- | --- |

(c)

za operacije iz članka 10. stavka 2. točke (b), upotrijebljene iznose i povezane troškove financiranja.

Jamstvo EU-a također pokriva iznose iz članka 9. stavka 6. drugog i trećeg podstavka.

Članak 12.

Jamstveni fond EU-a

1.   Uspostavlja se Jamstveni fond EU-a (Jamstveni fond) koji predstavlja rezervu likvidnosti iz koje se EIB-u isplaćuju sredstva u slučaju aktiviranja jamstva EU-a.

2.   Jamstveni fond financira se:

| (a) | doprinosima iz općeg proračuna Unije; |
| --- | --- |

(a)

doprinosima iz općeg proračuna Unije;

| (b) | prinosima na uložena sredstva Jamstvenog fonda; |
| --- | --- |

(b)

prinosima na uložena sredstva Jamstvenog fonda;

| (c) | iznosima naplaćenima od dužnika koji nisu ispunili svoje obveze u skladu s postupkom povrata utvrđenim u Sporazumu o EFSU-u kako je predviđeno člankom 4. stavkom 2. točkom (c) podtočkom iv.; |
| --- | --- |

(c)

iznosima naplaćenima od dužnika koji nisu ispunili svoje obveze u skladu s postupkom povrata utvrđenim u Sporazumu o EFSU-u kako je predviđeno člankom 4. stavkom 2. točkom (c) podtočkom iv.;

| (d) | prihodima i svim drugim plaćanjima koje je Unija primila u skladu sa Sporazumom o EFSU-u. |
| --- | --- |

(d)

prihodima i svim drugim plaćanjima koje je Unija primila u skladu sa Sporazumom o EFSU-u.

3.   Sredstva Jamstvenog fonda predviđena točkama (b), (c) i (d) stavka 2. ovog članka čine unutarnje namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 4. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (13).

4.   Sredstvima Jamstvenog fonda koja su mu dodijeljena na temelju stavka 2. izravno upravlja Komisija i ona se ulažu u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja te su u skladu s primjerenim bonitetnim pravilima.

5.   Sredstva Jamstvenog fonda iz stavka 2. upotrebljavaju se da bi se dosegla primjerena razina („ciljni iznos”) koja odražava ukupne obveze jamstva EU-a. Ciljni iznos utvrđuje se na 50 % ukupnih obveza jamstva EU.

Ciljni iznos u početku se ostvaruje postupnim uplatama sredstava iz stavka 2. točke (a). Ako se jamstvo EU-a aktivira tijekom početne uspostave Jamstvenog fonda, sredstvima Jamstvenog fonda iz stavka 2. točaka (b), (c) i (d) doprinosi se postizanju ciljnog iznosa do iznosa koji je jednak aktiviranju jamstva EU-a.

6.   Nakon procjene primjerenosti razine Jamstvenog fonda u skladu s izvješćem predviđenim člankom 16. stavkom 6. izvršavaju se sljedeća plaćanja:

| (a) | svi viškovi uplaćuju se u opći proračun Unije kao unutarnji namjenski prihod u skladu s člankom 21. stavkom 4. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 za sve proračunske linije za koje je moguće da su upotrijebljene kao izvor preraspodjele sredstava Jamstvenom fondu; |
| --- | --- |

(a)

svi viškovi uplaćuju se u opći proračun Unije kao unutarnji namjenski prihod u skladu s člankom 21. stavkom 4. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 za sve proračunske linije za koje je moguće da su upotrijebljene kao izvor preraspodjele sredstava Jamstvenom fondu;

| (b) | svako obnavljanje Jamstvenog fonda uplaćuje u godišnjim tranšama tijekom razdoblja od najviše tri godine počevši u godini n + 1. |
| --- | --- |

(b)

svako obnavljanje Jamstvenog fonda uplaćuje u godišnjim tranšama tijekom razdoblja od najviše tri godine počevši u godini n + 1.

7.   Od 1. siječnja 2019., ako zbog aktiviranja jamstva EU-a razina Jamstvenog fonda padne ispod 50 % ciljnog iznosa, Komisija podnosi izvješće o izvanrednim mjerama koje bi mogle biti potrebne kako bi se on popunio.

8.   Nakon aktiviranja jamstva EU-a, sredstva Jamstvenog fonda predviđena stavkom 2. točkama (b) i (d) koja su iznad ciljnog iznosa upotrebljavaju se u okviru ulagačkog razdoblja iz članka 9. za obnovu jamstva EU-a do njegova početnog iznosa.

9.   Sredstva Jamstvenog fonda predviđena stavkom 2. točkom (c) koriste se za obnovu jamstva EU-a do njegova početnog iznosa.

10.   U slučaju potpune obnove jamstva EU-a do maksimalnog iznosa od 16 000 000 000 EUR, svaki iznos jamstvenog fonda koji premašuje ciljani iznos uplaćuje se u opći proračun Unije kao unutarnji namjenski prihod u skladu s člankom 21. stavkom 4. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 za sve proračunske linije za koje je moguće da su upotrijebljene kao izvor preraspodjele sredstava Jamstvenom fondu.

Članak 13.

Financiranje Jamstvenog fonda iz općeg proračuna Unije

Uredba (EU) br. 1291/2013 i Uredba (EU) 1316/2013 izmjenjuju se kako je utvrđeno u Prilogu I ovoj Uredbi.

Ako je potrebno odobrena sredstva za plaćanje unose se u opći proračun Unije za razdoblje nakon 2020. pa sve do i zaključno s financijskom godinom 2023. radi izvršenja obveza iz članka 12. stavka 5. drugog podstavka.

Godišnja odobrena sredstva iz općeg proračuna Unije za popunjavanje Jamstvenog fonda odobravaju Europski parlament i Vijeće u okviru godišnjeg proračunskog postupka pridržavajući se u potpunosti Uredbe Vijeća (EU, Euratom) No 1311/2013 (14).

POGLAVLJE IV.

EUROPSKI SAVJETODAVNI CENTAR ZA ULAGANJA

Članak 14.

Europski savjetodavni centar za ulaganja

1.   Cilj Europskog savjetodavnog centra za ulaganja (ESCU) jest unapređenje postojećih savjetodavnih usluga EIB-a i Komisije kako bi pružao savjetodavnu potporu za utvrđivanje, pripremu i razvoj projekata ulaganja i kako bi djelovao kao jedinstveni tehnički savjetodavni centar za financiranje projekata u Uniji. Ta potpora uključuje pružanje ciljane podrške u vezi s upotrebom tehničke pomoći za strukturiranje projekata, upotrebom inovativnih financijskih instrumenata, upotrebom javno-privatnih partnerstava, i prema potrebi, savjetovanjem u pogledu relevantnih pitanja zakonodavstva Unije uzimajući u obzir posebnosti i potrebe država članica s manje razvijenim financijskim tržištima.

ESCU pruža tehničku pomoć u područjima navedenima u članku 9. stavku 2., posebno kada je riječ o energetskoj učinkovitosti, TEN-T-u i gradskoj mobilnosti.

2.   ESCU pruža usluge koje su dodatne onim uslugama koje su već dostupne u okviru drugih programa Unije, uključujući:

| (a) | pružanje jedinstvene ulazne točke za tehničku pomoć za tijela vlasti i promotore projekata; |
| --- | --- |

(a)

pružanje jedinstvene ulazne točke za tehničku pomoć za tijela vlasti i promotore projekata;

| (b) | pomaganje promotorima projekata, prema potrebi, pri razvoju njihovih projekata kako bi ispunjavali kriterije prihvatljivosti propisane člankom 6.; |
| --- | --- |

(b)

pomaganje promotorima projekata, prema potrebi, pri razvoju njihovih projekata kako bi ispunjavali kriterije prihvatljivosti propisane člankom 6.;

| (c) | korištenje lokalnog znanja kako bi se omogućila potpora EFSU-a širom Unije; |
| --- | --- |

(c)

korištenje lokalnog znanja kako bi se omogućila potpora EFSU-a širom Unije;

| (d) | osiguravanje platforme za uzajamnu razmjenu iskustava i stručnog znanja o razvoju projekata; |
| --- | --- |

(d)

osiguravanje platforme za uzajamnu razmjenu iskustava i stručnog znanja o razvoju projekata;

| (e) | pružanje savjeta o osnivanju platformi za ulaganja. |
| --- | --- |

(e)

pružanje savjeta o osnivanju platformi za ulaganja.

3.   Usluge ESCU-a bit će dostupne javnim i privatnim promotorima projekata, uključujući razvojne banke ili institucije i platforme za ulaganja ili investicijske fondove i regionalna i lokalna javna tijela.

4.   Naknade koje EIB naplaćuje za usluge ESCU-a iz stavka 2. koriste se za podmirenje troškova operacija ESCU-a i za pružanje tih usluga. Naknade koje plaćaju mala i srednja poduzeća ograničavaju se na jednu trećinu troškova tehničke pomoći koja im je pružena. Usluge ESCU-a koje se pružaju javnim promotorima projekata, uz one dostupne kroz programe Unije, besplatne su.

5.   Za ostvarenje cilja iz stavka 1. ESCU će se nastojati služiti stručnim znanjem EIB-a, Komisije, nacionalnih razvojnih banaka ili institucija i upravljačkih tijela europskih strukturnih i investicijskih fondova.

6.   Kako bi se zajamčilo široko pružanje usluga ESCU-a diljem Unije, ESCU treba, kada je to moguće, surađivati s pružateljima sličnih usluga na razini Unije, regionalnoj, nacionalnoj i podnacionalnoj razini. Suradnja između, s jedne strane, ESCU-a i, s druge strane, nacionalne razvojne banke ili institucije ili institucije ili upravljačkog tijela, uključujući one koji djeluju kao nacionalni savjetodavci, koje ima iskustvo relevantno za potrebe ESCU-a, može biti u obliku ugovornog partnerstva.

7.   Unija daje doprinos od najviše 20 000 000 EUR godišnje u svrhu pokrića troškova operacija ESCU-a do 31. prosinca 2020. za usluge koje je pružio ESCU prema stavku 2. i koje su dodatak uslugama dostupnima u okviru programa Unije ako troškovi nisu podmireni iz preostalog iznosa od naknada iz stavka 4.

8.   Komisija sklapa sporazum s EIB-om o provedbi ESCU-a unutar EIB-a (Sporazum o ESCU-u).

Sporazum o ESCU-u naročito sadrži odredbe o potrebnom financiranju ESCU-a u skladu sa stavkom 7.

9.   Do 1. rujna 2016., a nakon toga jednom godišnje, EIB podnosi izvješće Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji u pogledu usluga koje je pružio ESCU u okviru stavka 2. te izvršavanja njegova proračuna. Izvješće treba sadržati informacije o prikupljenim naknadama i njihovoj namjeni.

POGLAVLJE V.

EUROPSKI PORTAL PROJEKATA ULAGANJA

Članak 15.

Europski portal projekata ulaganja

1.   Komisija, uz podršku EIB-a, uspostavlja transparentan Europski portal projekata ulaganja (EPPU) koji obuhvaća tekuće i buduće projekte ulaganja u Uniji. On čini javno dostupnu i lako upotrebljivu bazu podataka projekata te sadrži sve relevantne informacije o svakom projektu.

2.   EPPU služi prije svega u svrhu vidljivosti ulagačima i u informativne svrhe. Uvrštavanje projekata u EPPU ne dovodi u pitanje odluke o konačnim projektima koji se odabiru za potporu u okviru ove Uredbe, u okviru bilo kojeg drugog instrumenta EU-a ili za javno financiranje.

3.   Države članice mogu doprinijeti izradi i upravljanju EPPU-om.

4.   Privatnim promotorima projekata može se naplatiti bespovratna naknada za obradu prijedloga projekata koji se uvrštavaju na EPPU. Prikupljeni prihod od naknada činit će vanjski namjenski prihod za EPPU u skladu s člankom 21. stavkom 4. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.

POGLAVLJE VI.

IZVJEŠĆIVANJE, ODGOVORNOST I EVALUACIJA

Članak 16.

Izvješćivanje i računovodstvo

1.   EIB, prema potrebi u suradnji s EIF-om, svakih šest mjeseci podnosi izvješće Komisiji o EIB-ovim operacijama financiranja i obuhvaćenima ovom Uredbom. U izvješće je uključena procjena usklađenosti sa zahtjevima za upotrebu Jamstva EU-a i s ključnim pokazateljima uspješnosti iz članka 4. stavka 2. točke (f) podtočke iv. Izvješće sadržava i statističke, financijske i računovodstvene podatke o svakoj EIB-ovoj operaciji financiranja i ulaganja te na agregatnoj osnovi.

2.   EIB, prema potrebi u suradnji s EIF-om, jednom godišnje izvješćuje Europski parlament i Vijeće o EIB-ovim operacijama financiranja i ulaganja obuhvaćenima ovom Uredbom. Izvješće se objavljuje i uključuje:

| (a) | procjenu EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja na razini operacije, sektora, zemlje i regije te njihovu usklađenost s ovom Uredbom, osobito s kriterijiem pružanja dodatnosti, zajedno s procjenom raspodjele EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja po općim ciljevima iz članka 9. stavka 2.; |
| --- | --- |

(a)

procjenu EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja na razini operacije, sektora, zemlje i regije te njihovu usklađenost s ovom Uredbom, osobito s kriterijiem pružanja dodatnosti, zajedno s procjenom raspodjele EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja po općim ciljevima iz članka 9. stavka 2.;

| (b) | procjenu dodane vrijednosti, mobilizacije sredstava privatnog sektora, procijenjenih i stvarnih rezultata, te ishoda i učinka EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja na zbirnoj osnovi, među ostalim učinak na stvaranje radnih mjesta. |
| --- | --- |

(b)

procjenu dodane vrijednosti, mobilizacije sredstava privatnog sektora, procijenjenih i stvarnih rezultata, te ishoda i učinka EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja na zbirnoj osnovi, među ostalim učinak na stvaranje radnih mjesta.

| (c) | procjenu mjere u kojoj operacije obuhvaćene ovom Uredbom doprinose postizanju općih ciljeva iz članka 9. stavka 2., među ostalim procjenu razine ulaganja iz EFSU-a u područja istraživanja, razvoja i inovacija te prijevoza (uključujući TEN-T i gradsku mobilnost), telekomunikacijskih i energetskih infrastruktura i energetsku učinkovitost; |
| --- | --- |

(c)

procjenu mjere u kojoj operacije obuhvaćene ovom Uredbom doprinose postizanju općih ciljeva iz članka 9. stavka 2., među ostalim procjenu razine ulaganja iz EFSU-a u područja istraživanja, razvoja i inovacija te prijevoza (uključujući TEN-T i gradsku mobilnost), telekomunikacijskih i energetskih infrastruktura i energetsku učinkovitost;

| (d) | procjenu usklađenosti sa zahtjevima koji se odnose na upotrebu jamstva EU-a i sa ključnim pokazateljima uspješnosti iz članka 4. stavka 2. točke (f) podtočke iv. |
| --- | --- |

(d)

procjenu usklađenosti sa zahtjevima koji se odnose na upotrebu jamstva EU-a i sa ključnim pokazateljima uspješnosti iz članka 4. stavka 2. točke (f) podtočke iv.

| (e) | procjenu efekta poluge dobivenog po projektima u okviru EFSU-a |
| --- | --- |

(e)

procjenu efekta poluge dobivenog po projektima u okviru EFSU-a

| (f) | opis projekata pri kojima se potpora iz europskih strukturnih i investicijskih fondova kombinira s potporom iz EFSU-a te ukupan iznos doprinosa iz svakog izvora; |
| --- | --- |

(f)

opis projekata pri kojima se potpora iz europskih strukturnih i investicijskih fondova kombinira s potporom iz EFSU-a te ukupan iznos doprinosa iz svakog izvora;

| (g) | financijski iznos prenesen korisnicima kao i procjenu EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja na agregatnoj osnovi; |
| --- | --- |

(g)

financijski iznos prenesen korisnicima kao i procjenu EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja na agregatnoj osnovi;

| (h) | procjenu dodane vrijednosti EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja i ukupnog rizika povezanog s tim operacijama; |
| --- | --- |

(h)

procjenu dodane vrijednosti EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja i ukupnog rizika povezanog s tim operacijama;

| (i) | detaljne informacije o aktiviranju jamstva EU-a, gubitcima, povratima, naplaćenim iznosima i svim drugim primljenim plaćanjima; |
| --- | --- |

(i)

detaljne informacije o aktiviranju jamstva EU-a, gubitcima, povratima, naplaćenim iznosima i svim drugim primljenim plaćanjima;

| (j) | financijska izvješća o EIB-ovim operacijama financiranja i ulaganja obuhvaćenim ovom Uredbom u okviru EFSU-a koja je revidirao neovisni vanjski revizor. |
| --- | --- |

(j)

financijska izvješća o EIB-ovim operacijama financiranja i ulaganja obuhvaćenim ovom Uredbom u okviru EFSU-a koja je revidirao neovisni vanjski revizor.

3.   Za potrebe Komisijinog računovodstva i izvješćivanja o rizicima pokrivenima jamstvom EU-a i o upravljanju Jamstvenim fondom, EIB, prema potrebi u suradnji s EIF-om, Komisiji i Revizorskom sudu svake godine dostavlja:

| (a) | procjenu rizika EIB-a i EIF-a i informacije o klasifikaciji EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja obuhvaćenih ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(a)

procjenu rizika EIB-a i EIF-a i informacije o klasifikaciji EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja obuhvaćenih ovom Uredbom;

| (b) | nepodmirene financijske obveze za Uniju koje proizlaze iz jamstava EU-a koja su dana za EIB-ove operacije financiranja i ulaganja obuhvaćene ovom Uredbom raščlanjene prema pojedinačnim operacijama; |
| --- | --- |

(b)

nepodmirene financijske obveze za Uniju koje proizlaze iz jamstava EU-a koja su dana za EIB-ove operacije financiranja i ulaganja obuhvaćene ovom Uredbom raščlanjene prema pojedinačnim operacijama;

| (c) | ukupnu dobit ili gubitke koji proizlaze iz EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja u okviru portfelja iz članka 4. stavka 2. točke (c) podtočke i. |
| --- | --- |

(c)

ukupnu dobit ili gubitke koji proizlaze iz EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja u okviru portfelja iz članka 4. stavka 2. točke (c) podtočke i.

4.   EIB - kada je to potrebno, u suradnji s EIF-om - Komisiji na zahtjev dostavlja sve dodatne informacije koje su potrebne za ispunjavanje Komisijinih obveza u vezi s ovom Uredbom.

5.   EIB, i prema potrebi EIF, dostavljaju informacije navedene u stavcima od 1. do 4. na vlastiti trošak.

6.   Komisija svake godine do 31. ožujka Europskom parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu dostavlja informacije o Jamstvenom fondu u kontekstu financijskih izvještaja Komisije. Uz to, do 31. svibnja svake godine, podnosi Europskom parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu godišnje izvješće o upravljanju Jamstvenim fondom u prethodnoj kalendarskoj godini, uključujući procjenu primjerenosti ciljnog iznosa i razine Jamstvenog fonda i potrebe za njegovim obnavljanjem. Godišnja izvješća sadrže prikaz financijskog stanja Jamstvenog fonda na kraju prethodne kalendarske godine, financijske tokove tijekom prethodne kalendarske godine, kao i važne transakcije i sve relevantne informacije o financijskim izvještajima. Izvješća uključuju informacije o financijskom upravljanju, uspješnosti i rizicima Jamstvenog fonda na kraju prethodne kalendarske godine.

Članak 17.

Odgovornost

1.   Na zahtjev Europskog parlamenta ili Vijeća predsjednik Upravljačkog odbora i glavni direktor izvješćuju instituciju koja je to zahtijevala o uspješnosti EFSU-a, uključujući putem sudjelovanja na saslušanju u Europskom parlamentu.

2.   Predsjednik Upravljačkog odbora i glavni direktor usmeno ili pismeno odgovaraju na pitanja koja EFSU-u uputi Europski parlament ili Vijeće, u svakom slučaju u roku od pet tjedana od dana primitka pitanja.

3.   Na zahtjev Europskog parlamenta ili Vijeća, Komisija podnosi izvješće o primjeni ove Uredbe.

4.   Na zahtjev Europskog parlamenta predsjednik EIB-a sudjeluje na saslušanju u Europskom parlamentu koje se odnosi na operacije financiranja i ulaganja obuhvaćene ovom Uredbom. Predsjednik EIB-a, u roku od pet tjedana od dana njihova primitka, usmeno ili pismeno odgovara na pitanja koja Europski parlament ili Vijeće upute EIB-u u vezi s operacijama financiranja i ulaganja obuhvaćenim ovom Uredbom.

5.   Europski parlament i EIB sklapaju sporazum o preciznim aranžmanima u vezi s razmjenom informacija između Europskog parlamenta i EIB-a prema ovoj Uredbi, uključujući postupak imenovanja glavnog direktora i zamjenika glavnog direktora.

Članak 18.

Evaluacija i preispitivanje

1.   Do 5. siječnja 2017. EIB ocjenjuje funkcioniranje EFSU-a. EIB prosljeđuje svoju evaluaciju Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji.

2.   Do 5. siječnja 2017. Komisija ocjenjuje upotrebu jamstva EU-a i funkcioniranje Jamstvenog fonda. Komisija podnosi svoju evaluaciju Europskom parlamentu i Vijeću. Ova evaluacija popraćena je mišljenjem Revizorskog suda.

3.   Do 30. lipnja 2018. i svake tri godine nakon toga:

| (a) | EIB objavljuje sveobuhvatno izvješće o funkcioniranju EFSU-a koje obuhvaća evaluaciju učinka EFSU-a na ulaganja u Uniji, otvaranje radnih mjesta i pristup financiranju za MSP-ove i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije; |
| --- | --- |

(a)

EIB objavljuje sveobuhvatno izvješće o funkcioniranju EFSU-a koje obuhvaća evaluaciju učinka EFSU-a na ulaganja u Uniji, otvaranje radnih mjesta i pristup financiranju za MSP-ove i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije;

| (b) | Komisija objavljuje sveobuhvatno izvješće o upotrebi jamstva EU-a i funkcioniranju Jamstvenog fonda. |
| --- | --- |

(b)

Komisija objavljuje sveobuhvatno izvješće o upotrebi jamstva EU-a i funkcioniranju Jamstvenog fonda.

4.   EIB, prema potrebi u suradnji s EIF-om, pridonosi informacijama i osigurava potrebne informacije za Komisijinu evaluaciju i izvješće iz stavka 2. odnosno 3.

5.   EIB i EIF redovno dostavljaju Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji sva svoja neovisna izvješća o evaluaciji kojima se procjenjuje učinak i praktični rezultati ostvareni EIB-ovim i EIF-ovim aktivnostima obuhvaćenim ovom Uredbom.

6.   Do 5. srpnja 2018. Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće koje sadrži neovisnu evaluaciju o primjeni ove Uredbe.

7.   Ako se u izvješću iz stavka 6. zaključi da EFSU:

| (a) | ostvaruje svoje ciljeve i da je održavanje programa za potporu ulaganjima opravdano, Komisija će ako je potrebno podnijeti zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Uredbe radi utvrđivanja novog razdoblja ulaganja, osiguranja nastavka ulaganja i odgovarajućeg financiranja; |
| --- | --- |

(a)

ostvaruje svoje ciljeve i da je održavanje programa za potporu ulaganjima opravdano, Komisija će ako je potrebno podnijeti zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Uredbe radi utvrđivanja novog razdoblja ulaganja, osiguranja nastavka ulaganja i odgovarajućeg financiranja;

| (b) | ne ostvaruje ciljeve i da je održavanje programa za potporu ulaganjima opravdano, Komisija će ako je potrebno podnijeti zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Uredbe radi uklanjanja utvrđenih nedostataka, utvrđivanja novog razdoblja ulaganja, osiguranja nastavka ulaganja i odgovarajućeg financiranja; |
| --- | --- |

(b)

ne ostvaruje ciljeve i da je održavanje programa za potporu ulaganjima opravdano, Komisija će ako je potrebno podnijeti zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Uredbe radi uklanjanja utvrđenih nedostataka, utvrđivanja novog razdoblja ulaganja, osiguranja nastavka ulaganja i odgovarajućeg financiranja;

| (c) | ne ostvaruje ciljeve i da održavanje programa za potporu ulaganjima nije opravdano, Komisija će ako je potrebno donijeti prijedloge o učinkovitoj obustavi EFSU-a, zadržavajući istovremeno jamstva EU-a za operacije koje su odobrene prema ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(c)

ne ostvaruje ciljeve i da održavanje programa za potporu ulaganjima nije opravdano, Komisija će ako je potrebno donijeti prijedloge o učinkovitoj obustavi EFSU-a, zadržavajući istovremeno jamstva EU-a za operacije koje su odobrene prema ovoj Uredbi.

8.   Izvješće iz stavka 6. Komisija podnosi bez odgode u slučaju da se na odobrene projekte utroši ukupan iznos dostupnog jamstva EU-a prije 5. srpnja 2018.

POGLAVLJE VII.

OPĆE ODREDBE

Članak 19.

Transparentnost i javna objava informacija

U skladu s vlastitim politikama transparentnosti i općim načelima Unije u pogledu pristupa dokumentima i informacijama, EIB na svojoj internetskoj stranici objavljuje informacije koje se odnose na sve EIB-ove operacije financiranja i ulaganja obuhvaćene ovom Uredbom, uključujući ulogu financijskih posrednika, te na način na koji se njima doprinosi općim ciljevima iz članka 9. stavka 2.

Članak 20.

Revizija koju provodi Revizorski sud

1.   Vanjsku reviziju aktivnosti poduzetih u skladu s Uredbom provodi Revizorski sud u skladu s člankom 287. UFEU-a.

2.   Za potrebe stavka 1. ovog članka Revizorski sud će na vlastiti zahtjev i u skladu s člankom 287. stavkom 3. UFEU-a dobiti pristup svakom dokumentu ili informaciji potrebnoj za izvršenje svoje zadaće.

Članak 21.

Mjere za sprječavanje prijevara

1.   EIB bez odgađanja obavještava OLAF i pruža mu potrebne informacije ako, u bilo kojoj fazi pripreme, provedbe ili zatvaranja operacija financiranja i ulaganja obuhvaćenih ovom Uredbom, postoje osnove sumnje na prijevaru, korupciju, pranje novca ili bilo koju drugu nezakonitu aktivnost koja može ugroziti financijske interese Unije.

2.   OLAF može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na licu mjesta, u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima u Uredbi (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (15), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (16) i Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 (17) kako bi zaštitio financijske interese Unije, a u cilju utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije, pranja novca ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, u vezi s operacijama financiranja i ulaganja obuhvaćenih ovom Uredbom. OLAF može nadležnim tijelima dotičnih država članica proslijediti sve informacije dobivene tijekom istraga.

Ako se nezakonite aktivnosti dokažu, EIB je dužan poduzeti mjere za povrat u vezi sa svojim operacijama financiranja i ulaganja obuhvaćenih ovom Uredbom, a koje su predmet takvih aktivnosti.

3.   Sporazumi o financiranju potpisani u vezi s operacijama financiranja i ulaganja obuhvaćenih ovom Uredbom trebaju sadržavati odredbe kojima se omogućuje isključivanje iz EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja i, ako je potrebno, odgovarajuće mjere povrata, u slučajevima prijevare, korupcije ili druge nezakonite aktivnosti u skladu sa Sporazumom o EFSU-u, politikama EIB-a i primjenjivim regulatornim zahtjevima. Odluka o tome hoće li se primijeniti isključivanje iz EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja obuhvaćenih ovom Uredbom donosi se u skladu s mjerodavnim sporazumom o financiranju ili ulaganju.

Članak 22.

Isključene aktivnosti i nekooperativne jurisdikcije

1.   U svojim operacijama financiranja i ulaganja obuhvaćenim ovom Uredbom EIB, EIF i svi financijski posrednici ne podupiru nikakve aktivnosti koje se obavljaju u nezakonite svrhe, uključujući pranje novca, financiranje terorizma, organizirani kriminal, porezne prijevare i utaju poreza, korupciju i prijevare koje štete financijskim interesima Unije. EIB naročito ne sudjeluje ni u kakvoj operaciji financiranja i ulaganja s pomoću subjekta koji se nalazi u nekooperativnoj jurisdikciji, u skladu sa svojom politikom prema loše reguliranim ili nekooperativnim jurisdikcijama na temelju politika Unije, Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj ili Radne skupine za financijske aktivnosti.

2.   U svojim operacijama financiranja i ulaganja obuhvaćenim ovom Uredbom EIB primjenjuje načela i standarde utvrđene u pravu Unije o sprečavanju korištenja financijskim sustavom u svrhu pranja novca i financiranja terorizma, i posebno Uredbom (EU) 2015/847 Europskog parlamenta i Vijeća (18) i Direktivom (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća (19). Posebno, EIB uvjetuje i izravno financiranje i neizravno financiranje putem posrednika u okviru ove Uredbe objavom informacija o stvarnom vlasništvu u skladu s Direktivom (EU) 2015/849.

Članak 23.

Izvršavanje delegiranja

1.   Ovlast donošenja delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji u skladu s uvjetima iz ovog članka.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 7. stavaka 13. i 14. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od tri godine počevši od 4. srpnja 2015. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od tri godine. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje na razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 7. stavaka 13. i 14. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Ona počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. Odluka ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

3.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istovremeno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

4.   Delegirani akt donesen na temelju članka 7. stavkom 13. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od jednog mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za jedan mjesec na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

5.   Delegirani akt kojim se prvi put uspostavlja tablica pokazatelja i koji se donosi na temelju članka 7. stavka 14. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od tri tjedna od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za tri tjedna na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

U pogledu svakog daljnjeg delegiranog akta donesenog na temelju članka 7. stavka 14., stavak 4. ovog članka primjenjuje se mutatis mutandis.

POGLAVLJE VIII.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 24.

Prijelazne odredbe

1.   EIB i EIF mogu podnijeti Komisiji operacije financiranja i ulaganja koje su odobrili tijekom razdoblja od 1. siječnja 2015. do trenutka sklapanja sporazuma o EFSU-u i prvog imenovanja svih članova Odbora za ulaganja i glavnog direktora nakon dana stupanja na snagu ove Uredbe.

2.   Komisija ocjenjuje te operacije iz stavka 1. te u slučajevima kada su one u skladu s kriterijima prihvatljivosti iz članka 6. i općim ciljevima iz članka 9. stavka 2. i Priloga II. o smjernicama za ulaganja može odlučiti proširiti jamstvo EU-a na njih.

Članak 25.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. lipnja 2015.

Za Europski parlament

Predsjednik

M. SCHULZ

Za Vijeće

Predsjednik

J. REIRS

---

(1)  Mišljenje od 19. ožujka 2015. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

(2)  SL C 195, 12.6.2015., str. 41.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 24. lipnja 2015. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 25. lipnja 2015.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (SL L 209, 2.8.1997., str. 1.).

4

(5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

5

(6)  Uredba (EU) br. 1287/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1639/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 33.).

6

(7)  Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 104.).

7

(8)  Uredba (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU (SL L 348, 20.12.2013., str. 1.).

8

(9)  Uredba (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (SL L 348, 20.12.2013., str. 129.).

9

(10)  Uredba (EU) br. 2015/760 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o europskim fondovima za dugoročna ulaganja (SL L 123, 19.5.2015., str. 98.).

10

(11)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

11

(12)  Preporuka Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikro, malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

12

(13)  Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).

13

(14)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).

14

(15)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1).

15

(16)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

16

(17)  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

17

(18)  Uredba (EU) 2015/847 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o informacijama koje su priložene prijenosu novčanih sredstava i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1781/2006 (SL L 141, 5.6.2015., str. 1.).

18

(19)  Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).

19

---

PRILOG I.

IZMJENE UREDBE (EU) BR. 1291/2013 I UREDBE (EU) BR. 1316/2013

| 1. | Uredba (EU) br. 1291/2013 mijenja se kako slijedi:






  (a) | U članku 6. stavci 1., 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:
  „1.   Financijska omotnica za provedbu programa Obzor 2020. iznosi 74 828,3 milijuna EUR u tekućim cijenama, od čega se maksimalno 72 445,3 milijuna EUR dodjeljuje aktivnostima u okviru glave XIX. UFEU-a.
  Godišnja odobrena sredstva odobravaju Europski parlament i Vijeće u okviru višegodišnjeg financijskog okvira.
  2.   Iznos za aktivnosti u okviru glave XIX. UFEU-a raspodjeljuje se među prioritetima određenima u članku 5. stavku 2. ove Uredbe kako slijedi:






  (a) | izvrsna znanost, 24 232,1 milijuna EUR u tekućim cijenama; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Uredba (EU) br. 1291/2013 mijenja se kako slijedi:

(a)

U članku 6. stavci 1., 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

„1.   Financijska omotnica za provedbu programa Obzor 2020. iznosi 74 828,3 milijuna EUR u tekućim cijenama, od čega se maksimalno 72 445,3 milijuna EUR dodjeljuje aktivnostima u okviru glave XIX. UFEU-a.

Godišnja odobrena sredstva odobravaju Europski parlament i Vijeće u okviru višegodišnjeg financijskog okvira.

2.   Iznos za aktivnosti u okviru glave XIX. UFEU-a raspodjeljuje se među prioritetima određenima u članku 5. stavku 2. ove Uredbe kako slijedi:

(a)

izvrsna znanost, 24 232,1 milijuna EUR u tekućim cijenama;

| (b) | vodeći položaj u industriji, 16 466,5 milijuna EUR u tekućim cijenama; |
| --- | --- |

(b)

vodeći položaj u industriji, 16 466,5 milijuna EUR u tekućim cijenama;

| (c) | društveni izazovi, 28 629,6 milijuna EUR u tekućim cijenama; |
| --- | --- |

(c)

društveni izazovi, 28 629,6 milijuna EUR u tekućim cijenama;

Maksimalni ukupni iznos za financijski doprinos Unije iz programa Obzor 2020. za posebne ciljeve navedene u članku 5. stavku 3. i za nenuklearne izravne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra iznosi kako slijedi:

| i. | širenje izvrsnosti i sudjelovanja, 816,5 milijuna EUR u tekućim cijenama; |
| --- | --- |

i.

širenje izvrsnosti i sudjelovanja, 816,5 milijuna EUR u tekućim cijenama;

| ii. | znanost s društvom i za društvo, 444,9 milijuna EUR u tekućim cijenama; |
| --- | --- |

ii.

znanost s društvom i za društvo, 444,9 milijuna EUR u tekućim cijenama;

| iii. | nenuklearne izravne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra, 1 855,7 milijuna EUR u tekućim cijenama. |
| --- | --- |

iii.

nenuklearne izravne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra, 1 855,7 milijuna EUR u tekućim cijenama.

Okvirna raspodjela za prioritete i posebne ciljeve navedene u članku 5. stavcima 2. i 3. navedena je u Prilogu II.

3.   EIT se financira iz programa Obzor 2020. putem maksimalnog doprinosa od 2 383 milijuna EUR u tekućim cijenama kako je navedeno u Prilogu II.”.

| (b) | Prilog II. zamjenjuje se sljedećim tekstom:

  „PRILOG II.
  Raspodjela proračuna
  Okvirna raspodjela za Obzor 2020. jest, u skladu s godišnjim proračunskim postupkom, kako slijedi: | milijuni EUR u tekućim cijenama |
| --- | --- | --- |
| I. | Izvrsna znanost, od čega: |

(b)

Prilog II. zamjenjuje se sljedećim tekstom:

„PRILOG II.

Raspodjela proračuna

Okvirna raspodjela za Obzor 2020. jest, u skladu s godišnjim proračunskim postupkom, kako slijedi:

milijuni EUR u tekućim cijenama

I.

Izvrsna znanost, od čega:

24 232,1

| 1. | Europsko istraživačko vijeće (ERC) |
| --- | --- |

1.

Europsko istraživačko vijeće (ERC)

13 094,8

| 2. | Buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju (FET) |
| --- | --- |

2.

Buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju (FET)

2 585,4

| 3. | Aktivnosti Marie Skłodowska-Curie |
| --- | --- |

3.

Aktivnosti Marie Skłodowska-Curie

6 162,3

| 4. | Istraživačke infrastrukture |
| --- | --- |

4.

Istraživačke infrastrukture

2 389,6

| II. | Vodeći položaj u industriji, od čega: |
| --- | --- |

II.

Vodeći položaj u industriji, od čega:

16 466,5

| 1. | Vodeći položaj u području razvojnih i industrijskih tehnologija (1), (4) |
| --- | --- |

1.

Vodeći položaj u području razvojnih i industrijskih tehnologija (1), (4)

13 035

| 2. | Pristup rizičnom financiranju (2) |
| --- | --- |

2.

Pristup rizičnom financiranju (2)

2 842,3

| 3. | Inovacije u malim i srednjim poduzećima (3) |
| --- | --- |

3.

Inovacije u malim i srednjim poduzećima (3)

589,2

| III. | Društveni izazovi, od čega (4) |
| --- | --- |

III.

Društveni izazovi, od čega (4)

28 629,6

| 1. | Zdravlje, demografske promjene i blagostanje |
| --- | --- |

1.

Zdravlje, demografske promjene i blagostanje

7 256,7

| 2. | Sigurnost hrane, održiva poljoprivreda i šumarstvo, istraživanje mora, pomorstva i kopnenih voda te biogospodarstvo |
| --- | --- |

2.

Sigurnost hrane, održiva poljoprivreda i šumarstvo, istraživanje mora, pomorstva i kopnenih voda te biogospodarstvo

3 707,7

| 3. | Sigurna, čista i učinkovita energija |
| --- | --- |

3.

Sigurna, čista i učinkovita energija

5 688,1

| 4. | Pametan, zelen i integriran promet |
| --- | --- |

4.

Pametan, zelen i integriran promet

6 149,4

| 5. | Borba protiv klimatskih promjena, okoliš, učinkovitost resursa i sirovine |
| --- | --- |

5.

Borba protiv klimatskih promjena, okoliš, učinkovitost resursa i sirovine

2 956,5

| 6. | Europa u svijetu koji se mijenja – Uključiva, inovativna i promišljena društva |
| --- | --- |

6.

Europa u svijetu koji se mijenja – Uključiva, inovativna i promišljena društva

1 258,5

| 7. | Sigurna društva – zaštita slobode i sigurnosti Europe i njezinih građana |
| --- | --- |

7.

Sigurna društva – zaštita slobode i sigurnosti Europe i njezinih građana

1 612,7

| IV. | Širenje izvrsnosti i sudjelovanja |
| --- | --- |

IV.

Širenje izvrsnosti i sudjelovanja

816,5

| V. | Znanost s društvom i za društvo |
| --- | --- |

V.

Znanost s društvom i za društvo

444,9

| VI. | Nenuklearne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra |
| --- | --- |

VI.

Nenuklearne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra

1 855,7

| VII. | Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT) |
| --- | --- |

VII.

Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT)

2 383

UKUPNO

74 828,3

| 2. | Uredba (EU) br. 1316/2013 mijenja se kako slijedi:






  (a) | Članak 5. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Financijska omotnica za provedbu CEF-a za razdoblje od 2014. do 2020. određuje se u iznosu od 30 442 259 000 EUR u tekućim cijenama. Taj se iznos raspoređuje na sljedeći način:






  (a) | sektor prometa: 24 050 582 000 EUR, od čega se 11 305 500 000 EUR prenosi iz Kohezijskog fonda i troši u skladu s ovom Uredbom isključivo u državama članicama koje ispunjavaju uvjete za financiranje iz Kohezijskog fonda; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Uredba (EU) br. 1316/2013 mijenja se kako slijedi:

(a)

Članak 5. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Financijska omotnica za provedbu CEF-a za razdoblje od 2014. do 2020. određuje se u iznosu od 30 442 259 000 EUR u tekućim cijenama. Taj se iznos raspoređuje na sljedeći način:

(a)

sektor prometa: 24 050 582 000 EUR, od čega se 11 305 500 000 EUR prenosi iz Kohezijskog fonda i troši u skladu s ovom Uredbom isključivo u državama članicama koje ispunjavaju uvjete za financiranje iz Kohezijskog fonda;

| (b) | telekomunikacijski sektor: EUR 1 041 602 000; |
| --- | --- |

(b)

telekomunikacijski sektor: EUR 1 041 602 000;

| (c) | energetski sektor: EUR 5 350 075 000. |
| --- | --- |

(c)

energetski sektor: EUR 5 350 075 000.

Ti iznosi ne dovode u pitanje primjenu mehanizma fleksibilnosti predviđenog Uredbom Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 (5).

5

(5)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).”;"

5

| (b) | U članku 14. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „2.   Cjelokupni doprinos financijskim instrumentima iz općeg proračuna Unije ne premašuje 8,4 % cjelokupne financijske omotnice CEF-a kako je navedeno u članku 5. stavku 1.” |
| --- | --- |

(b)

U članku 14. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Cjelokupni doprinos financijskim instrumentima iz općeg proračuna Unije ne premašuje 8,4 % cjelokupne financijske omotnice CEF-a kako je navedeno u članku 5. stavku 1.”

| (c) | U članku 21. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
  „4.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 26. u kako bi se povećala gornja granica utvrđena u članku 14. stavku 2. do 10 % pod uvjetom da su zadovoljeni sljedeći uvjeti:






  i. | evaluacija pilot faze inicijative projektnih obveznica provedena u 2015. godini je pozitivna; i |
| --- | --- | --- |

(c)

U članku 21. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 26. u kako bi se povećala gornja granica utvrđena u članku 14. stavku 2. do 10 % pod uvjetom da su zadovoljeni sljedeći uvjeti:

i.

evaluacija pilot faze inicijative projektnih obveznica provedena u 2015. godini je pozitivna; i

| ii. | preuzimanje financijskih instrumenata premašuje 6,5 % u smislu ugovornih obveza projekta.”. |
| --- | --- |

ii.

preuzimanje financijskih instrumenata premašuje 6,5 % u smislu ugovornih obveza projekta.”.

---

(1)  Uključujući 7 423 milijuna EUR za informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) od čega 1 549 milijuna EUR za znanost o fotonima i mikro i nanoelektroniku, 3 741 milijuna EUR za nanotehnologije, napredne materijale i naprednu izradu i obradu, 501 milijuna EUR za biotehnologiju i 1 403 milijuna EUR za svemir. Zato će 5 792 milijuna EUR biti dostupno za potporu ključnim tehnologijama razvoja.

1

(2)  Otprilike 994 milijuna EUR ovoga iznosa može se izdvojiti za provedbu projekata Strateškog energetsko-tehnološkog plana (plana SET). Otprilike jedna trećina ovoga može se izdvojiti za MSP-ove.

2

(3)  U okviru cilja da se minimalno 20 % ukupnih zajedničkih proračuna dodijeli za poseban cilj „Vodeći položaj u području razvojnih i industrijskih tehnologija” i prioritetu „Društveni izazovi za MSP-ove”, minimalno 5 % tih zajedničkih proračuna prvotno će se dodijeliti instrumentu namijenjenom MSP-ovima. Minimalno 7 % ukupnih proračuna posebnog cilja „Vodeći položaj u području razvojnih i industrijskih tehnologija” i prioriteta „Društveni izazovi” dodijelit će se instrumentu namijenjenom MSP-ovima, izračunano prosječno za cijelo razdoblje trajanja programa Obzor 2020.

3

(4)  Pilot-projekt „Brzi program za inovacije” (FTI) financirat će se iz posebnog cilja „Vodeći položaj u području razvojnih i industrijskih tehnologija” i iz odgovarajućeg posebnog cilja prioriteta „Društveni izazovi”. Pokrenut će se dovoljan broj projekata kako bi se omogućila potpuna evaluacija pilot-projekta FTI.”.

4

---

PRILOG II.

ULAGAČKE SMJERNICE EFSU-A

1.   Područje primjene

Svrha ulagačkih smjernica jest da uz ovu Uredbu služe kao osnova na temelju koje će Odbor za ulaganja na transparentan i neovisan način odlučiti o upotrebi jamstva EU-a za operacije EIB-a koje zadovoljavaju kriterije prihvatljivosti EFSU-a u skladu s ciljevima i svim drugim relevantnim zahtjevima utvrđenima ovom Uredbom.

Ulagačke smjernice temelje se na načelima utvrđenima ovom Uredbom u pogledu općih ciljeva, kriterija prihvatljivosti, prihvatljivih instrumenata i definicije dodatnosti. One nadopunjuju Uredbu: i. pružanjem dodatnih smjernica o prihvatljivosti, ii. postavljanjem okvira rizika za operacije, iii. utvrđivanjem pragova za sektorsku i zemljopisnu diversifikaciju i iv. utvrđivanjem kriterija za ocjenu doprinosa ciljevima EFSU-a radi olakšanog određivanja prioriteta.

Te ulagačke smjernice odnose se samo na operacije EFSU-a vezane za dužničke i vlasničke instrumente iz članka 10. stavka 2. točke (a) ove Uredbe i nisu primjenjive na operacije EFSU-a povezane s instrumentima iz članka 10. stavka 2. točke (b).

2.   Prihvatljivi subjekti, vrste projekata i instrumenti

| (a) | Prihvatljivi subjektikoji mogu koristiti jamstvo EU-a uključuju:






  — | subjekte svih veličina, uključujući komunalna poduzeća, subjekte posebne namjene ili projektna poduzeća, MSP-ove ili poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, |
| --- | --- | --- |

(a)

Prihvatljivi subjektikoji mogu koristiti jamstvo EU-a uključuju:

—

subjekte svih veličina, uključujući komunalna poduzeća, subjekte posebne namjene ili projektna poduzeća, MSP-ove ili poduzeća srednje tržišne kapitalizacije,

| — | nacionalne razvojne banke ili institucije ili financijske institucije za posredovanje |
| --- | --- |

—

nacionalne razvojne banke ili institucije ili financijske institucije za posredovanje

| — | fondove koji ulažu u dionice/zadužnice i svi drugi oblici zajedničkog ulaganja |
| --- | --- |

—

fondove koji ulažu u dionice/zadužnice i svi drugi oblici zajedničkog ulaganja

| — | platforme za ulaganja |
| --- | --- |

—

platforme za ulaganja

| — | subjekte javnog sektora (bez obzira na to odnose li se na određeno područje, no isključujući operacije s takvim subjektima koje pojačavaju izravan rizik država članica) i subjekte koji odgovaraju subjektima javnog sektora. |
| --- | --- |

—

subjekte javnog sektora (bez obzira na to odnose li se na određeno područje, no isključujući operacije s takvim subjektima koje pojačavaju izravan rizik država članica) i subjekte koji odgovaraju subjektima javnog sektora.

| (b) | Jamstvo EU-a daje se za izravnu ili neizravnu podršku financiranju novih operacija. Kada je riječ o infrastrukturi, trebalo bi poticati ulaganja za osnivanje novih poduzeća (stvaranje imovine.) Također se mogu podržati ulaganja u ranija industrijska postrojenja (povećanje i modernizacija postojeće imovine). Jamstvo EU-a u pravilu se ne daje za podupiranje operacija refinanciranja (kao što je zamjena postojećih ugovora o zajmu ili drugih oblika financijske potpore projektima koji su već dijelom ili u potpunosti ostvareni), osim u iznimnim i opravdanim okolnostima kada je dokazano da će se takvom transakcijom omogućiti nova ulaganja u iznosu koji je barem jednak iznosu transakcije koja ispunjavaju kriterije prihvatljivosti i opće ciljeve iz članka 6. i članka 9. stavka 2. |
| --- | --- |

(b)

Jamstvo EU-a daje se za izravnu ili neizravnu podršku financiranju novih operacija. Kada je riječ o infrastrukturi, trebalo bi poticati ulaganja za osnivanje novih poduzeća (stvaranje imovine.) Također se mogu podržati ulaganja u ranija industrijska postrojenja (povećanje i modernizacija postojeće imovine). Jamstvo EU-a u pravilu se ne daje za podupiranje operacija refinanciranja (kao što je zamjena postojećih ugovora o zajmu ili drugih oblika financijske potpore projektima koji su već dijelom ili u potpunosti ostvareni), osim u iznimnim i opravdanim okolnostima kada je dokazano da će se takvom transakcijom omogućiti nova ulaganja u iznosu koji je barem jednak iznosu transakcije koja ispunjavaju kriterije prihvatljivosti i opće ciljeve iz članka 6. i članka 9. stavka 2.

| (c) | Jamstvom EU-a podržat će se širok niz proizvoda kako bi se EFSU mogao prilagoditi potrebama tržišta i potaknuti privatna ulaganja u projekte bez isključivanja privatnog tržišnog financiranja. U tom se smislu od EIB-a očekuje da će u okviru EFSU-a pružiti financijska sredstva radi dostizanja općeg početnog cilja od najmanje 315 000 000 000 EUR javnih ili privatnih ulaganja, uključujući financiranje mobilizirano kroz EIF u okviru operacija EFSU-a povezanih s instrumentima iz članka 10. stavka 2. točke (b) i nacionalnih razvojnih banaka ili institucija. Prihvatljivi proizvodi trebali bi uključivati među ostalim (1) zajmove, jamstva/protujamstva, mezaninsko financiranje i subordinirano financiranje, instrumente tržišta kapitala, uključujući instrumente za kreditno poboljšanje, te vlasničke i kvazivlasničke udjele, uključujući putem nacionalnih razvojnih banaka ili institucija, platformi za ulaganja ili investicijskih fondova. Kako bi u tom smislu velik niz ulagača mogao ulagati u projekte EFSU-a, EIB može stvoriti odgovarajuće portfelje. |
| --- | --- |

(c)

Jamstvom EU-a podržat će se širok niz proizvoda kako bi se EFSU mogao prilagoditi potrebama tržišta i potaknuti privatna ulaganja u projekte bez isključivanja privatnog tržišnog financiranja. U tom se smislu od EIB-a očekuje da će u okviru EFSU-a pružiti financijska sredstva radi dostizanja općeg početnog cilja od najmanje 315 000 000 000 EUR javnih ili privatnih ulaganja, uključujući financiranje mobilizirano kroz EIF u okviru operacija EFSU-a povezanih s instrumentima iz članka 10. stavka 2. točke (b) i nacionalnih razvojnih banaka ili institucija. Prihvatljivi proizvodi trebali bi uključivati među ostalim (1) zajmove, jamstva/protujamstva, mezaninsko financiranje i subordinirano financiranje, instrumente tržišta kapitala, uključujući instrumente za kreditno poboljšanje, te vlasničke i kvazivlasničke udjele, uključujući putem nacionalnih razvojnih banaka ili institucija, platformi za ulaganja ili investicijskih fondova. Kako bi u tom smislu velik niz ulagača mogao ulagati u projekte EFSU-a, EIB može stvoriti odgovarajuće portfelje.

| (d) | Nacionalne razvojne banke ili institucije i platforme za ulaganja ili investicijski fondovi ispunjavaju uvjete za pokriće u okviru jamstva EIB-a uz protujamstvo jamstvom EU-a u skladu s člankom 10. stavkom 2. točkom (c). Odlukom o davanju EIB-u jamstva trebalo bi se težiti mobilizaciji ulaganja na nacionalnoj i regionalnoj razini i korištenju komplementarnog stručnog znanja, specifičnih komparativnih prednosti, i područja djelovanja tih subjekata, u korist inicijative EFSU-a |
| --- | --- |

(d)

Nacionalne razvojne banke ili institucije i platforme za ulaganja ili investicijski fondovi ispunjavaju uvjete za pokriće u okviru jamstva EIB-a uz protujamstvo jamstvom EU-a u skladu s člankom 10. stavkom 2. točkom (c). Odlukom o davanju EIB-u jamstva trebalo bi se težiti mobilizaciji ulaganja na nacionalnoj i regionalnoj razini i korištenju komplementarnog stručnog znanja, specifičnih komparativnih prednosti, i područja djelovanja tih subjekata, u korist inicijative EFSU-a

3.   Dodatnost

Jamstvo EU-a odobrava se za potporu operacijama koje ispunjavaju kriterij pružanja dodanosti kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1. ove Uredbe.

Također se primjenjuju sljedeća opća načela:

| (a) | Kako bi se izbjeglo udvostručavanje postojećih financijskih instrumenata, Jamstvo EU-a može nadopuniti, osnažiti, unaprijediti ili se kombinirati s postojećim programima Unije ili drugih izvora sredstava Unije ili zajedničkih instrumenata. |
| --- | --- |

(a)

Kako bi se izbjeglo udvostručavanje postojećih financijskih instrumenata, Jamstvo EU-a može nadopuniti, osnažiti, unaprijediti ili se kombinirati s postojećim programima Unije ili drugih izvora sredstava Unije ili zajedničkih instrumenata.

| (b) | Tijekom razdoblja ulaganja EFSU-a ulaganjima koja podupire EFSU u načelu se neće istisnuti uporabu drugih financijskih instrumenata Unije. |
| --- | --- |

(b)

Tijekom razdoblja ulaganja EFSU-a ulaganjima koja podupire EFSU u načelu se neće istisnuti uporabu drugih financijskih instrumenata Unije.

| (c) | potrebno je posvetiti pozornost komplementarnosti novih proizvoda iz dijela za infrastrukturu i inovacije s naglaskom na MSP-ove i mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije s postojećim financijskim instrumentima EU-a i financijskim instrumentima EFSU-a unutar dijela za MSP-ove kako bi se financijska sredstva iskoristila na najučinkovitiji način. Ipak, kumulativna upotreba instrumenata moguća je posebno u slučajevima kada uobičajena potpora nije dovoljna za pokretanje ulaganja. |
| --- | --- |

(c)

potrebno je posvetiti pozornost komplementarnosti novih proizvoda iz dijela za infrastrukturu i inovacije s naglaskom na MSP-ove i mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije s postojećim financijskim instrumentima EU-a i financijskim instrumentima EFSU-a unutar dijela za MSP-ove kako bi se financijska sredstva iskoristila na najučinkovitiji način. Ipak, kumulativna upotreba instrumenata moguća je posebno u slučajevima kada uobičajena potpora nije dovoljna za pokretanje ulaganja.

4.   Dodana vrijednost: doprinos ciljevima EFSU-a

Projekti koji koriste Jamstvo EU-a ispunjavaju kriterije prihvatljivosti i opće ciljeve iz članka 6. i članka 9. stavku 2..

5.   Tablica pokazatelja

Odbor za ulaganja koristi se tablicom pokazatelja iz članka 7. radi postizanja neovisne i transparentne procjene moguće upotrebe Jamstva EU-a.

6.   Dijelovi ulaganja

| (a) | Dužnički i vlasnički instrumenti iz članka 10. stavka 2. točke (a) pružaju se u okviru dijela za infrastrukturu i inovacije koji se sastoji od dužničkog odjeljka i vlasničkog odjeljka. Raspoređivanje operacija (2) u jedan od dva odjeljka temelji se na EIB-ovu sustavu kreditnog ocjenjivanja i EIB-ovoj standardnoj procjeni rizika te se na njega primjenjuju upute Upravljačkog odbora. |
| --- | --- |

(a)

Dužnički i vlasnički instrumenti iz članka 10. stavka 2. točke (a) pružaju se u okviru dijela za infrastrukturu i inovacije koji se sastoji od dužničkog odjeljka i vlasničkog odjeljka. Raspoređivanje operacija (2) u jedan od dva odjeljka temelji se na EIB-ovu sustavu kreditnog ocjenjivanja i EIB-ovoj standardnoj procjeni rizika te se na njega primjenjuju upute Upravljačkog odbora.

| (b) | Dio za infrastrukturu i inovacije – dužnički odjeljak






  — | Kod dužničkih operacija EIB provodi svoju standardnu procjenu rizika, uključujući izračun stope vjerojatnosti neispunjavanja obveza i naplate. Na temelju tih parametara EIB će kvantitativno izračunati rizik za svaku operaciju. Takav se izračun vrši ne uzimajući u obzir jamstvo EU-a kako bi se sagledao cjelokupni rizik transakcije. |
| --- | --- | --- |

(b)

Dio za infrastrukturu i inovacije – dužnički odjeljak

—

Kod dužničkih operacija EIB provodi svoju standardnu procjenu rizika, uključujući izračun stope vjerojatnosti neispunjavanja obveza i naplate. Na temelju tih parametara EIB će kvantitativno izračunati rizik za svaku operaciju. Takav se izračun vrši ne uzimajući u obzir jamstvo EU-a kako bi se sagledao cjelokupni rizik transakcije.

| — | Svaka dužnička operacija bit će svrstana u jednu kategoriju rizika (kreditno ocjenjivanje transakcije) prema EIB-ovu sustavu kreditnog ocjenjivanja. Informacije o kreditnoj ocjeni uvrštavaju se u projektnu dokumentaciju za Odbor za ulaganja. Transakcije s višim profilom rizika od projekata koji se podupiru uobičajenim operacijama EIB-a nazivaju se posebnim aktivnostima koje su definirane u članku 16. Statuta EIB-a i EIB-ovim smjernicama za politiku kreditnog rizika. Operacije koje se podupiru jamstvom EU-a u pravilu imaju viši profil rizika od uobičajenih operacija EIB-a i nazivaju se posebne aktivnosti, kako je utvrđeno u članku 16. Statuta EIB-a i EIB-ovim smjernicama za politiku kreditnog rizika. Transakcije koje dobiju bolju kreditnu ocjenu mogu se uvrstiti u portfelj EFSU-a pod uvjetom da je jasno dokazana visoka dodana vrijednost i da njihovo uvrštenje udovoljava kriteriju pružanja dodatnosti. |
| --- | --- |

—

Svaka dužnička operacija bit će svrstana u jednu kategoriju rizika (kreditno ocjenjivanje transakcije) prema EIB-ovu sustavu kreditnog ocjenjivanja. Informacije o kreditnoj ocjeni uvrštavaju se u projektnu dokumentaciju za Odbor za ulaganja. Transakcije s višim profilom rizika od projekata koji se podupiru uobičajenim operacijama EIB-a nazivaju se posebnim aktivnostima koje su definirane u članku 16. Statuta EIB-a i EIB-ovim smjernicama za politiku kreditnog rizika. Operacije koje se podupiru jamstvom EU-a u pravilu imaju viši profil rizika od uobičajenih operacija EIB-a i nazivaju se posebne aktivnosti, kako je utvrđeno u članku 16. Statuta EIB-a i EIB-ovim smjernicama za politiku kreditnog rizika. Transakcije koje dobiju bolju kreditnu ocjenu mogu se uvrstiti u portfelj EFSU-a pod uvjetom da je jasno dokazana visoka dodana vrijednost i da njihovo uvrštenje udovoljava kriteriju pružanja dodatnosti.

| — | Projekti trebaju biti ekonomski i tehnički održivi, a EIB-ovo financiranje treba biti strukturirano u skladu s dobrim bankarskim načelima te udovoljavati visokim načelima upravljanja rizicima koje je EIB postavio u svojim internim smjernicama. Članovima Upravljačkog odbora i Odbora za ulaganja stavljaju se na raspolaganje sve relevantne informacije. |
| --- | --- |

—

Projekti trebaju biti ekonomski i tehnički održivi, a EIB-ovo financiranje treba biti strukturirano u skladu s dobrim bankarskim načelima te udovoljavati visokim načelima upravljanja rizicima koje je EIB postavio u svojim internim smjernicama. Članovima Upravljačkog odbora i Odbora za ulaganja stavljaju se na raspolaganje sve relevantne informacije.

| — | Uvjeti za dužničke proizvode utvrđuju se u skladu s EIB-ovom metodologijom utvrđivanja uvjeta zajma. |
| --- | --- |

—

Uvjeti za dužničke proizvode utvrđuju se u skladu s EIB-ovom metodologijom utvrđivanja uvjeta zajma.

| (c) | Dio za infrastrukturu i inovacije – vlasnički odjeljak






  — | Za vlasničke operacije jamstvo EU-a može se koristiti za podršku izravnim ulaganjima u pojedinačna društva ili projekte (izravna kapitalna ulaganja) ili financiranje fondova ili analognih portfeljnih rizika (portfelj dionica), pod uvjetom da EIB također ulaže na jednakoj osnovi na vlastiti rizik. Utvrđivanje uključuje li ili ne uključuje, neka operacija rizike vlasničkih instrumenata, neovisno o njezinu pravnom obliku i nomenklaturi, temelji se na EIB-ovoj standardnoj ocjeni. |
| --- | --- | --- |

(c)

Dio za infrastrukturu i inovacije – vlasnički odjeljak

—

Za vlasničke operacije jamstvo EU-a može se koristiti za podršku izravnim ulaganjima u pojedinačna društva ili projekte (izravna kapitalna ulaganja) ili financiranje fondova ili analognih portfeljnih rizika (portfelj dionica), pod uvjetom da EIB također ulaže na jednakoj osnovi na vlastiti rizik. Utvrđivanje uključuje li ili ne uključuje, neka operacija rizike vlasničkih instrumenata, neovisno o njezinu pravnom obliku i nomenklaturi, temelji se na EIB-ovoj standardnoj ocjeni.

| — | EIB-ove vlasničke operacije provode se u skladu s EIB-ovim internim pravilima i procedurama. Članovima Upravljačkog odbora i Odbora za ulaganja stavljaju se na raspolaganje sve relevantne informacije za procjenu operacije. |
| --- | --- |

—

EIB-ove vlasničke operacije provode se u skladu s EIB-ovim internim pravilima i procedurama. Članovima Upravljačkog odbora i Odbora za ulaganja stavljaju se na raspolaganje sve relevantne informacije za procjenu operacije.

| — | Uvjeti kapitalnih ulaganja utvrđuju se prema tržišnim cijenama, a ako ne postoje, primijenit će se testiranje tržišta ili utvrđivanje referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

—

Uvjeti kapitalnih ulaganja utvrđuju se prema tržišnim cijenama, a ako ne postoje, primijenit će se testiranje tržišta ili utvrđivanje referentne vrijednosti.

7.   Ograničenja izloženosti po kategorijama rizika

| (a) | Granice izloženosti za kategorije posebnih aktivnosti sve su niže kako raste razina rizika, što je izraženo u kreditnom ocjenjivanju transakcije. Stoga je granica općenito viša za dužnički rizik nego za kapitalni rizik. |
| --- | --- |

(a)

Granice izloženosti za kategorije posebnih aktivnosti sve su niže kako raste razina rizika, što je izraženo u kreditnom ocjenjivanju transakcije. Stoga je granica općenito viša za dužnički rizik nego za kapitalni rizik.

| (b) | Imajući u vidu veću dostupnost poboljšanja kreditnog kapaciteta omogućenog jamstvom EU-a, EIB postavlja gornje granice izloženosti za EFSU-i tako da budu više od istovrsnih granica koje EIB postavlja u vlastitom poslovanju s rizikom. Članovi Upravljačkog odbora i Odbora za ulaganja dobit će detaljan pregled granica rizika za EFSU. Upravljački odbor redovito nadgledakretanje profila rizika EFSU-ova portfelja i donosi odgovarajuće mjere ako ih smatra potrebnima. |
| --- | --- |

(b)

Imajući u vidu veću dostupnost poboljšanja kreditnog kapaciteta omogućenog jamstvom EU-a, EIB postavlja gornje granice izloženosti za EFSU-i tako da budu više od istovrsnih granica koje EIB postavlja u vlastitom poslovanju s rizikom. Članovi Upravljačkog odbora i Odbora za ulaganja dobit će detaljan pregled granica rizika za EFSU. Upravljački odbor redovito nadgledakretanje profila rizika EFSU-ova portfelja i donosi odgovarajuće mjere ako ih smatra potrebnima.

| (c) | Transakcije čiji iznosi premašuju konkretna ograničenja za EFSU mogu se iznimno uvrstiti u portfelj EFSU-a, uz suglasnost Upravljačkog odbora, pod uvjetom da je jasno prikazana njihova dodatnost i dodana vrijednost te da je mala vjerojatnost da njihovo uvrštenje ugrozi cjelokupni cilj portfelja u pogledu razine rizika na kraju početnog razdoblja ulaganja. |
| --- | --- |

(c)

Transakcije čiji iznosi premašuju konkretna ograničenja za EFSU mogu se iznimno uvrstiti u portfelj EFSU-a, uz suglasnost Upravljačkog odbora, pod uvjetom da je jasno prikazana njihova dodatnost i dodana vrijednost te da je mala vjerojatnost da njihovo uvrštenje ugrozi cjelokupni cilj portfelja u pogledu razine rizika na kraju početnog razdoblja ulaganja.

8.   Sektorska i zemljopisna diversifikacija

EFSU se prilagođava potražnji, ali njime se nastoje podržati prihvatljivi projekti u cijeloj Uniji, kao i prekogranični projekti, obuhvaćeni člankom 8. ove Uredbe, bez prethodne sektorske ili zemljopisne dodjele. Međutim, treba poduzeti sve da na kraju početnog razdoblja ulaganja bude obuhvaćen velik broj sektora i regija te treba izbjegavati prekomjernu sektorsku ili zemljopisnu koncentraciju.

(a)   Sektorska koncentracija

Kako bi omogućio sektorsku diversifikaciju i koncentraciju portfelja EFSU-a, Upravljački odbor postavlja indikativna ograničenja koncentracije u vidu obujma operacija koje će se poduprijeti jamstvom EU-a na kraju početnog razdoblja ulaganja. Indikativna ograničenja koncentracije objavljuju se.

Upravljački odbor može nakon savjetovanja s Odborom za ulaganje odlučiti izmijeniti ta indikativna ograničenja. U tom slučaju Upravljački odbor obrazlaže svoju odluku Europskom parlamentu i Vijeću u pisanom obliku.

(b)   Zemljopisna koncentracija

Operacije koje podupire EFSU ne smiju biti koncentrirane na određeno područje na kraju početnog razdoblja ulaganja. Radi toga Upravljački odbor donosi indikativne smjernice o zemljopisnoj diversifikaciji i koncentraciji. Upravljački odbor može nakon savjetovanja s Odborom za ulaganje odlučiti izmijeniti ta indikativna ograničenja. Upravljački odbor obrazlaže Europskom parlamentu i Vijeću svoje odluke u vezi s indikativnim ograničenjima u pisanom obliku. EFSU treba nastojati obuhvatiti sve države članice.

---

(1)  Ovo je nepotpun popis proizvoda koji se mogu ponuditi preko EFSU-a.

(2)  Termin „operacija” primjenjuje se i na izravno ulaganje u projekt (dug ili vlasnički kapital) i na „operaciju” (projekte, programe ili kreditne mogućnosti) s financijskim ili nekim drugim posrednikom, ali kako bi se izbjegla dvojba, ne na projekte koji čine njihov temelj i koji se podupiru takvom operacijom s posrednikom.

---

1.   Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o raspodjeli za Obzor 2020.

„Europski parlament, Vijeće i Komisija suglasni su da se EFSU neće financirati doprinosima iz sljedećih proračunskih linija: „Jačanje pionirskih istraživanja u Europskom istraživačkom vijeću“, „Aktivnosti Marie Skłodowska-Curie” i „Širenje izvrsnosti i sudjelovanja”. Preostali iznos dobiven dodatnim korištenjem razlike u usporedbi s prijedlogom Komisije bit će vraćen u ostale proračunske linije programa Obzor 2020. proporcionalno smanjenjima koja je predložila Komisija. Okvirna raspodjela određena je u Prilogu I. Uredbi o EFSU-u.”

2.   Izjava Komisije o nacrtu proračuna za 2016.

Izjava Komisije o nacrtu proračuna za 2016.

„Komisija će analizirati potencijalni učinak doprinosa EFSU-u iz različitih proračunskih linija programa Obzor 2020. na učinkovitu provedbu predmetnih programa te će, po potrebi, predložiti pismo izmjene za nacrt općeg proračuna Unije za 2016. kako bi se prilagodila raspodjela za proračunske linije programa Obzor 2020.”

3.   Izjava Komisije o njezinoj ocjeni jednokratnih doprinosa u kontekstu inicijative EFSU-a u svrhu provedbe Pakta o stabilnosti i rastu

Izjava Komisije o njezinoj ocjeni jednokratnih doprinosa u kontekstu inicijative EFSU-a u svrhu provedbe Pakta o stabilnosti i rastu

„Ne dovodeći u pitanje ovlasti Vijeća u provedbi Pakta o stabilnosti i rastu, jednokratne doprinose država članica, bilo da je riječ o doprinosima država članica ili nacionalnih razvojnih banaka iz sektora opće države ili koje djeluju u ime države članice, u EFSU ili u tematske ili višedržavne platforme za ulaganja uspostavljene provedbom Plana ulaganja, trebalo bi u načelu smatrati jednokratnim mjerama u smislu članka 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 i članka 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97.”

---