# Uradni list L 175/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 175 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 584. julij 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 175

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 584. julij 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1076 z dne 28. aprila 2015 o določitvi dodatnih pravil o nadomestitvi upravičenca in o s tem povezanih obveznostih ter minimalnih zahtev, ki jih je potrebno vključiti v sporazume o javno-zasebnih partnerstvih, ki se financirajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1077 z dne 1. julija 2015 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Idiazabal (ZOP)) | 4 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1078 z dne 3. julija 2015 o spremembi Uredbe (EU) št. 37/2010 glede snovi klodronska kislina (v obliki dinatrijeve soli) (
  1
  ) | 5 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1079 z dne 3. julija 2015 o spremembi Uredbe (EU) št. 37/2010 glede snovi heksaflumuron (
  1
  ) | 8 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1080 z dne 3. julija 2015 o spremembi Uredbe (EU) št. 37/2010 glede snovi propil 4-hidroksibenzoat in njegova natrijeva sol (
  1
  ) | 11 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1081 z dne 3. julija 2015 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Rusije | 14 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1082 z dne 3. julija 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 41 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1083 z dne 3. julija 2015 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 29. do 30. junija 2015 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 1918/2006 odprte za oljčno olje s poreklom iz Tunizije, ter o odložitvi vlaganja zahtevkov za takšna dovoljenja za mesec julij 2015 | 43 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1084 z dne 18. februarja 2015 o sprejetju, v imenu Evropske unije, nekaterih sprememb prilog II, V, VII in VIII k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo o sanitarnih ukrepih, ki veljajo za trgovino z živimi živalmi in živalskimi proizvodi
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 797)

   (
  1
  ) | 45 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1085 z dne 2. julija 2015 o ukrepu prepovedi dajanja v promet strojev za cepljenje drv Hammars vedklipp 5,5 hk in Hammars vedklipp 7,5 hk, proizvajalca družbe Hammars Verkstad AB, ki ga je sprejela Švedska v skladu z Direktivo 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 4428)

   (
  1
  ) | 124 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1076 z dne 28. aprila 2015 o določitvi dodatnih pravil o nadomestitvi upravičenca in o s tem povezanih obveznostih ter minimalnih zahtev, ki jih je potrebno vključiti v sporazume o javno-zasebnih partnerstvih, ki se financirajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1077 z dne 1. julija 2015 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Idiazabal (ZOP))

4

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1078 z dne 3. julija 2015 o spremembi Uredbe (EU) št. 37/2010 glede snovi klodronska kislina (v obliki dinatrijeve soli) (
  1
  )

1

5

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1079 z dne 3. julija 2015 o spremembi Uredbe (EU) št. 37/2010 glede snovi heksaflumuron (
  1
  )

1

8

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1080 z dne 3. julija 2015 o spremembi Uredbe (EU) št. 37/2010 glede snovi propil 4-hidroksibenzoat in njegova natrijeva sol (
  1
  )

1

11

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1081 z dne 3. julija 2015 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Rusije

14

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1082 z dne 3. julija 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

41

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1083 z dne 3. julija 2015 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 29. do 30. junija 2015 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 1918/2006 odprte za oljčno olje s poreklom iz Tunizije, ter o odložitvi vlaganja zahtevkov za takšna dovoljenja za mesec julij 2015

43

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1084 z dne 18. februarja 2015 o sprejetju, v imenu Evropske unije, nekaterih sprememb prilog II, V, VII in VIII k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo o sanitarnih ukrepih, ki veljajo za trgovino z živimi živalmi in živalskimi proizvodi
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 797)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 797)

1

45

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1085 z dne 2. julija 2015 o ukrepu prepovedi dajanja v promet strojev za cepljenje drv Hammars vedklipp 5,5 hk in Hammars vedklipp 7,5 hk, proizvajalca družbe Hammars Verkstad AB, ki ga je sprejela Švedska v skladu z Direktivo 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 4428)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 4428)

1

124

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu ( UL L 315, 3.12.2007 ) | 126 |

Popravki

*

Popravek Uredbe (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu ( UL L 315, 3.12.2007 )

( UL L 315, 3.12.2007 )

126

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 4.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1076

z dne 28. aprila 2015

o določitvi dodatnih pravil o nadomestitvi upravičenca in o s tem povezanih obveznostih ter minimalnih zahtev, ki jih je potrebno vključiti v sporazume o javno-zasebnih partnerstvih, ki se financirajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) in zlasti člena 63(4) in člena 64(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 63(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 določa, da je upravičenec v okviru operacije javno-zasebnega partnerstva lahko oseba zasebnega prava države članice (v nadaljnjem besedilu: zasebni partner). V skladu s členom 63(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se lahko zasebni partner, ki je bil izbran za izvajanje operacije, kot upravičenec med tem izvajanjem zamenja, kadar se to zahteva v skladu s pogoji sporazuma o javno-zasebnem partnerstvu ali finančnega sporazuma med zasebnim partnerjem in finančno institucijo, ki sofinancira operacijo. |
| --- | --- |

(1)

Člen 63(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 določa, da je upravičenec v okviru operacije javno-zasebnega partnerstva lahko oseba zasebnega prava države članice (v nadaljnjem besedilu: zasebni partner). V skladu s členom 63(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se lahko zasebni partner, ki je bil izbran za izvajanje operacije, kot upravičenec med tem izvajanjem zamenja, kadar se to zahteva v skladu s pogoji sporazuma o javno-zasebnem partnerstvu ali finančnega sporazuma med zasebnim partnerjem in finančno institucijo, ki sofinancira operacijo.

| (2) | Za opredelitev celote obveznosti partnerjev v okviru operacije javno-zasebnega partnerstva je treba določiti dodatna pravila o nadomestitvi upravičenca in o s tem povezanih obveznostih. |
| --- | --- |

(2)

Za opredelitev celote obveznosti partnerjev v okviru operacije javno-zasebnega partnerstva je treba določiti dodatna pravila o nadomestitvi upravičenca in o s tem povezanih obveznostih.

| (3) | Kadar se upravičenec pri operaciji javno-zasebnega partnerstva, ki se financira iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, nadomesti, je treba zagotoviti, da po nadomestitvi novi partner ali organ zagotavlja najmanj enako storitev in po enakih minimalnih standardih kakovosti, kot se zahteva na podlagi prvotnega sporazuma o javno-zasebnem partnerstvu. |
| --- | --- |

(3)

Kadar se upravičenec pri operaciji javno-zasebnega partnerstva, ki se financira iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, nadomesti, je treba zagotoviti, da po nadomestitvi novi partner ali organ zagotavlja najmanj enako storitev in po enakih minimalnih standardih kakovosti, kot se zahteva na podlagi prvotnega sporazuma o javno-zasebnem partnerstvu.

| (4) | Kadar je upravičenec do nepovratnih sredstev pri operaciji javno-zasebnega partnerstva oseba javnega prava, člen 64(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 določa pogoje, pod katerimi se lahko izdatki, ki so nastali zasebnemu partnerju in jih ta plača, štejejo kot izdatki, ki so nastali upravičencu in jih ta plača. V skladu s členom 64(2) navedene uredbe se izplačila za takšne izdatke vplačajo na depozitni račun, odprt na ime upravičenca. |
| --- | --- |

(4)

Kadar je upravičenec do nepovratnih sredstev pri operaciji javno-zasebnega partnerstva oseba javnega prava, člen 64(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 določa pogoje, pod katerimi se lahko izdatki, ki so nastali zasebnemu partnerju in jih ta plača, štejejo kot izdatki, ki so nastali upravičencu in jih ta plača. V skladu s členom 64(2) navedene uredbe se izplačila za takšne izdatke vplačajo na depozitni račun, odprt na ime upravičenca.

| (5) | Določiti je treba minimalne zahteve, ki jih je treba vključiti v sporazume o javno-zasebnih partnerstvih in so potrebne za uporabo člena 64(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013, vključno z določbami glede prenehanja sporazuma o javno-zasebnem partnerstvu in za zagotovitev ustrezne revizijske sledi – |
| --- | --- |

(5)

Določiti je treba minimalne zahteve, ki jih je treba vključiti v sporazume o javno-zasebnih partnerstvih in so potrebne za uporabo člena 64(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013, vključno z določbami glede prenehanja sporazuma o javno-zasebnem partnerstvu in za zagotovitev ustrezne revizijske sledi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Pravila o nadomestitvi upravičenca v okviru operacij javno-zasebnega partnerstva, ki se financirajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov

(Člen 63(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

Člen 1

Dodatni pogoji za nadomestitev zasebnega partnerja

Za nadomestitev zasebnega partnerja ali osebe javnega prava iz člena 63(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013 (v nadaljnjem besedilu: partner ali organ) veljajo naslednji dodatni pogoji:

| (a) | partner ali organ je zmožen zagotavljati najmanj storitev, ki je določena v sporazumu o javno-zasebnem partnerstvu, vključno z najmanj minimalnimi standardi kakovosti; |
| --- | --- |

(a)

partner ali organ je zmožen zagotavljati najmanj storitev, ki je določena v sporazumu o javno-zasebnem partnerstvu, vključno z najmanj minimalnimi standardi kakovosti;

| (b) | partner ali organ se strinja, da prevzame pravice in obveznosti upravičenca v zvezi s podporo za operacije javno-zasebnega partnerstva z dnem, ko je organ upravljanja uradno obveščen o predlogu za nadomestitev. |
| --- | --- |

(b)

partner ali organ se strinja, da prevzame pravice in obveznosti upravičenca v zvezi s podporo za operacije javno-zasebnega partnerstva z dnem, ko je organ upravljanja uradno obveščen o predlogu za nadomestitev.

Člen 2

Predlog za nadomestitev zasebnega partnerja

1.   Partner ali organ pošlje organu upravljanja predlog za nadomestitev zasebnega partnerja kot upravičenca v enem mesecu od datuma odločitve o nadomestitvi zasebnega partnerja.

2.   Predlog iz odstavka 1 vsebuje:

| (a) | pogoje sporazuma o javno-zasebnem partnerstvu ali sporazuma o financiranju med zasebnim partnerjem in finančno institucijo, ki sofinancira operacijo, za katero se zahteva nadomestitev; |
| --- | --- |

(a)

pogoje sporazuma o javno-zasebnem partnerstvu ali sporazuma o financiranju med zasebnim partnerjem in finančno institucijo, ki sofinancira operacijo, za katero se zahteva nadomestitev;

| (b) | dokazila, da partner ali organ izpolnjuje pogoje iz člena 1 te uredbe, ter dokazila, da izpolnjuje in prevzema vse zadevne obveznosti upravičenca na podlagi Uredbe (EU) št. 1303/2013; |
| --- | --- |

(b)

dokazila, da partner ali organ izpolnjuje pogoje iz člena 1 te uredbe, ter dokazila, da izpolnjuje in prevzema vse zadevne obveznosti upravičenca na podlagi Uredbe (EU) št. 1303/2013;

| (c) | dokazila, da je partner ali organ predložil kopijo izvirnika sporazuma o podpori in vseh morebitnih sprememb navedenega sporazuma. |
| --- | --- |

(c)

dokazila, da je partner ali organ predložil kopijo izvirnika sporazuma o podpori in vseh morebitnih sprememb navedenega sporazuma.

Člen 3

Potrditev nadomestitve zasebnega partnerja

Organ upravljanja v enem mesecu od prejema predloga iz člena 2 in pod pogojem, da partner ali organ izpolnjuje in prevzema vse zadevne obveznosti upravičenca na podlagi Uredbe (EU) št. 1303/2013 ter izpolnjuje pogoje iz člena 1 te uredbe:

| (a) | registrira partnerja ali organ kot upravičenca z datumom iz člena 1(b) te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

registrira partnerja ali organ kot upravičenca z datumom iz člena 1(b) te uredbe;

| (b) | obvesti partnerja ali organ o znesku podpore, ki je še na voljo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. |
| --- | --- |

(b)

obvesti partnerja ali organ o znesku podpore, ki je še na voljo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov.

POGLAVJE II

Minimalne zahteve, ki jih je treba vključiti v sporazume o javno-zasebnih partnerstvih, ki se financirajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov

(Člen 64(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

Člen 4

Depozitni račun

Sporazum o javno-zasebnem partnerstvu vsebuje naslednje zahteve v zvezi z depozitnim računom iz člena 64(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013:

| (a) | če je primerno, merila za izbor finančne institucije, pri kateri se odpre depozitni račun, vključno z zahtevami glede njene bonitete; |
| --- | --- |

(a)

če je primerno, merila za izbor finančne institucije, pri kateri se odpre depozitni račun, vključno z zahtevami glede njene bonitete;

| (b) | pogoje, pod katerimi se lahko izvršujejo plačila z depozitnega računa; |
| --- | --- |

(b)

pogoje, pod katerimi se lahko izvršujejo plačila z depozitnega računa;

| (c) | navedbo, ali oseba javnega prava, ki je upravičenec, lahko uporabi depozitni račun kot poroštvo/zavarovanje za izvrševanje svojih obveznosti ali obveznosti zasebnega partnerja na podlagi sporazuma o javno-zasebnem partnerstvu; |
| --- | --- |

(c)

navedbo, ali oseba javnega prava, ki je upravičenec, lahko uporabi depozitni račun kot poroštvo/zavarovanje za izvrševanje svojih obveznosti ali obveznosti zasebnega partnerja na podlagi sporazuma o javno-zasebnem partnerstvu;

| (d) | obveznost za imetnike depozitnega računa, da organ upravljanja na njegovo pisno zahtevo obvestijo o znesku sredstev, ki so bila izplačana z depozitnega računa, in o stanju na tem računu; |
| --- | --- |

(d)

obveznost za imetnike depozitnega računa, da organ upravljanja na njegovo pisno zahtevo obvestijo o znesku sredstev, ki so bila izplačana z depozitnega računa, in o stanju na tem računu;

| (e) | pravila o tem, kako se izplačajo preostala sredstva na depozitnem računu ob njegovem zaprtju zaradi prenehanja sporazuma o javno-zasebnem partnerstvu. |
| --- | --- |

(e)

pravila o tem, kako se izplačajo preostala sredstva na depozitnem računu ob njegovem zaprtju zaradi prenehanja sporazuma o javno-zasebnem partnerstvu.

Člen 5

Poročanje in revizijska sled

1.   Sporazum o javno-zasebnem partnerstvu vsebuje določbe o vzpostavitvi mehanizma za poročanje in hranjenje dokumentacije. Ta mehanizem vsebuje enake obveznosti glede poročanja in hranjenja dokumentacije, kot veljajo za upravičenca, ki mu nastanejo upravičeni izdatki v skladu s členom 65 Uredbe (EU) št. 1303/2013 in ki jih upravičenec sam plača.

2.   Sporazum o javno-zasebnem partnerstvu vključuje postopke za zagotovitev ustrezne revizijske sledi, kot je določena v členu 25 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014 (2). Ti postopki zlasti omogočajo uskladitev plačil, ki pri izvajanju operacije nastanejo zasebnemu partnerju in ki jih ta plača, z izdatki, ki jih upravičenec prijavi organu upravljanja.

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. aprila 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 480/2014 z dne 3. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (UL L 138, 13.5.2014, str. 5).

2

---

| 4.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/4

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1077

z dne 1. julija 2015

o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Idiazabal (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila zahtevek Španije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Idiazabal“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2317/1999 (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila zahtevek Španije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Idiazabal“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2317/1999 (3).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (4). |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (4).

| (3) | Ker pri Komisiji ni bil vložen noben ugovor v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker pri Komisiji ni bil vložen noben ugovor v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Idiazabal“ (ZOP), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. julija 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1107/96 z dne 12. junija 1996 o registraciji geografskih označb in geografskega porekla po postopku iz člena 17 Uredbe Sveta (EGS) št. 2081/92 (UL L 148, 21.6.1996, str. 1).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 2317/1999 z dne 29. oktobra 1999 o spremembi specifikacije imena „Idiazábal“, navedenega v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1107/96 o registraciji geografskih označb in označb porekla s postopkom, ki ga določa člen 17 Uredbe Sveta (EGS) št. 2081/92 (UL L 280, 30.10.1999, str. 66).

3

(4)  UL C 70, 27.2.2015, str. 10.

4

---

| 4.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/5

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1078

z dne 3. julija 2015

o spremembi Uredbe (EU) št. 37/2010 glede snovi „klodronska kislina (v obliki dinatrijeve soli)“

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (1), in zlasti člena 14 v povezavi s členom 17 Uredbe,

ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za zdravila, ki ga je oblikoval Odbor za zdravila za uporabo v veterinarski medicini,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 17 Uredbe (ES) št. 470/2009 določa, da je treba z uredbo določiti mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za farmakološko aktivne snovi, ki so namenjene uporabi v Uniji v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini za živali, namenjene za proizvodnjo hrane, ali v biocidnih proizvodih, ki se uporabljajo v živinoreji. |
| --- | --- |

(1)

Člen 17 Uredbe (ES) št. 470/2009 določa, da je treba z uredbo določiti mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za farmakološko aktivne snovi, ki so namenjene uporabi v Uniji v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini za živali, namenjene za proizvodnjo hrane, ali v biocidnih proizvodih, ki se uporabljajo v živinoreji.

| (2) | V razpredelnici 1 Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 37/2010 (2) so določene farmakološko aktivne snovi in njihova razvrstitev glede na mejne vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora. |
| --- | --- |

(2)

V razpredelnici 1 Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 37/2010 (2) so določene farmakološko aktivne snovi in njihova razvrstitev glede na mejne vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora.

| (3) | Klodronska kislina (v obliki dinatrijeve soli) še ni vključena v to razpredelnico. |
| --- | --- |

(3)

Klodronska kislina (v obliki dinatrijeve soli) še ni vključena v to razpredelnico.

| (4) | Pri Evropski agenciji za zdravila (v nadaljnjem besedilu: EMA) je bila vložena vloga za določitev MRL za klodronsko kislino (v obliki dinatrijeve soli) pri enoprstih kopitarjih. |
| --- | --- |

(4)

Pri Evropski agenciji za zdravila (v nadaljnjem besedilu: EMA) je bila vložena vloga za določitev MRL za klodronsko kislino (v obliki dinatrijeve soli) pri enoprstih kopitarjih.

| (5) | EMA je na podlagi mnenja Odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini priporočila, da za varovanje zdravja ljudi ni nujno določiti mejnih vrednosti ostankov dinatrijevega klodronata pri enoprstih kopitarjih, če se snov ne uporablja pri živalih, katerih mleko je namenjeno za prehrano ljudi. |
| --- | --- |

(5)

EMA je na podlagi mnenja Odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini priporočila, da za varovanje zdravja ljudi ni nujno določiti mejnih vrednosti ostankov dinatrijevega klodronata pri enoprstih kopitarjih, če se snov ne uporablja pri živalih, katerih mleko je namenjeno za prehrano ljudi.

| (6) | V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 470/2009 mora EMA preučiti, ali se lahko MRL, ki so za neko farmakološko aktivno snov v posameznem živilu že določene, uporabijo tudi za drugo živilo, pridobljeno iz iste živalske vrste, ali pa se MRL, ki so za neko farmakološko aktivno snov že določene za eno ali več živalskih vrst, uporabijo tudi za druge živalske vrste. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 470/2009 mora EMA preučiti, ali se lahko MRL, ki so za neko farmakološko aktivno snov v posameznem živilu že določene, uporabijo tudi za drugo živilo, pridobljeno iz iste živalske vrste, ali pa se MRL, ki so za neko farmakološko aktivno snov že določene za eno ali več živalskih vrst, uporabijo tudi za druge živalske vrste.

| (7) | EMA je menila, da ekstrapolacija MRL za klodronsko kislino (v obliki dinatrijeve soli) za enoprste kopitarje na druge vrste, namenjene za proizvodnjo hrane, ni primerna, ker na podlagi predlagane indikacije in načina delovanja ni verjetno, da bi se ta aktivna snov uporabila pri drugih vrstah za proizvodnjo živil poleg konjev. |
| --- | --- |

(7)

EMA je menila, da ekstrapolacija MRL za klodronsko kislino (v obliki dinatrijeve soli) za enoprste kopitarje na druge vrste, namenjene za proizvodnjo hrane, ni primerna, ker na podlagi predlagane indikacije in načina delovanja ni verjetno, da bi se ta aktivna snov uporabila pri drugih vrstah za proizvodnjo živil poleg konjev.

| (8) | Razpredelnico 1 Priloge k Uredbi (EU) št. 37/2010 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Razpredelnico 1 Priloge k Uredbi (EU) št. 37/2010 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (EU) št. 37/2010 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 2. septembra 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. julija 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 152, 16.6.2009, str. 11.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 37/2010 z dne 22. decembra 2009 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (UL L 15, 20.1.2010, str. 1).

2

---

PRILOGA

V razpredelnici 1 v Prilogi k Uredbi (EU) št. 37/2010 se po abecednem vrstnem redu vstavi naslednja snov:

| Farmakološko aktivna snov | Marker ostanek | Živalska vrsta | MRL | Ciljna tkiva | Druge določbe (v skladu s členom 14(7) Uredbe (ES) št. 470/2009) | Terapevtska razvrstitev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „klodronska kislina (v obliki dinatrijeve soli) | SE NE UPORABLJA | enoprsti kopitarji | MRL se ne zahteva. | SE NE UPORABLJA | Ni za uporabo pri živalih, katerih mleko je namenjeno za prehrano ljudi. | Mišično-kostni sistem/zdravila za zdravljenje bolezni kosti“ |

Farmakološko aktivna snov

Marker ostanek

Živalska vrsta

MRL

Ciljna tkiva

Druge določbe (v skladu s členom 14(7) Uredbe (ES) št. 470/2009)

Terapevtska razvrstitev

„klodronska kislina (v obliki dinatrijeve soli)

SE NE UPORABLJA

enoprsti kopitarji

MRL se ne zahteva.

SE NE UPORABLJA

Ni za uporabo pri živalih, katerih mleko je namenjeno za prehrano ljudi.

Mišično-kostni sistem/zdravila za zdravljenje bolezni kosti“

---

| 4.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/8

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1079

z dne 3. julija 2015

o spremembi Uredbe (EU) št. 37/2010 glede snovi „heksaflumuron“

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (1) in zlasti člena 14 v povezavi s členom 17 Uredbe,

ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za zdravila, ki ga je oblikoval Odbor za zdravila za uporabo v veterinarski medicini,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 17 Uredbe (ES) št. 470/2009 določa, da je treba z uredbo določiti mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za farmakološko aktivne snovi, ki so namenjene uporabi v Uniji v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini za živali, namenjene za proizvodnjo hrane, ali v biocidnih proizvodih, ki se uporabljajo v živinoreji. |
| --- | --- |

(1)

Člen 17 Uredbe (ES) št. 470/2009 določa, da je treba z uredbo določiti mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za farmakološko aktivne snovi, ki so namenjene uporabi v Uniji v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini za živali, namenjene za proizvodnjo hrane, ali v biocidnih proizvodih, ki se uporabljajo v živinoreji.

| (2) | V razpredelnici 1 Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 37/2010 (2) so določene farmakološko aktivne snovi in njihova razvrstitev glede na mejne vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora. |
| --- | --- |

(2)

V razpredelnici 1 Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 37/2010 (2) so določene farmakološko aktivne snovi in njihova razvrstitev glede na mejne vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora.

| (3) | Heksaflumuron še ni vključen v to razpredelnico. |
| --- | --- |

(3)

Heksaflumuron še ni vključen v to razpredelnico.

| (4) | Pri Evropski agenciji za zdravila (v nadaljnjem besedilu: EMA) je bila vložena vloga za določitev MRL za heksaflumuron pri ribah. |
| --- | --- |

(4)

Pri Evropski agenciji za zdravila (v nadaljnjem besedilu: EMA) je bila vložena vloga za določitev MRL za heksaflumuron pri ribah.

| (5) | EMA je na podlagi mnenja Odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini priporočila določitev mejnih vrednosti ostankov heksaflumurona pri ribah, ki se nanašajo na mišičje in kožo v naravnem razmerju. |
| --- | --- |

(5)

EMA je na podlagi mnenja Odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini priporočila določitev mejnih vrednosti ostankov heksaflumurona pri ribah, ki se nanašajo na mišičje in kožo v naravnem razmerju.

| (6) | V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 470/2009 mora EMA preučiti, ali se lahko MRL, ki so za neko farmakološko aktivno snov v posameznem živilu že določene, uporabijo tudi za drugo živilo, pridobljeno iz iste živalske vrste, ali pa se MRL, ki so za neko farmakološko aktivno snov že določene za eno ali več živalskih vrst, uporabijo tudi za druge živalske vrste. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 470/2009 mora EMA preučiti, ali se lahko MRL, ki so za neko farmakološko aktivno snov v posameznem živilu že določene, uporabijo tudi za drugo živilo, pridobljeno iz iste živalske vrste, ali pa se MRL, ki so za neko farmakološko aktivno snov že določene za eno ali več živalskih vrst, uporabijo tudi za druge živalske vrste.

| (7) | EMA je menila, da zaradi nekoliko slabše presnove pri ribah v primerjavi s presnovo pri sesalcih in pticah mejnih vrednosti ostankov za heksaflumuron pri ribah ni mogoče ekstrapolirati na druge vrste, namenjene za proizvodnjo hrane. |
| --- | --- |

(7)

EMA je menila, da zaradi nekoliko slabše presnove pri ribah v primerjavi s presnovo pri sesalcih in pticah mejnih vrednosti ostankov za heksaflumuron pri ribah ni mogoče ekstrapolirati na druge vrste, namenjene za proizvodnjo hrane.

| (8) | Razpredelnico 1 Priloge k Uredbi (ES) št. 37/2010 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Razpredelnico 1 Priloge k Uredbi (ES) št. 37/2010 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (EU) št. 37/2010 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 2. septembra 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. julija 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 152, 16.6.2009, str. 11.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 37/2010 z dne 22. decembra 2009 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (UL L 15, 20.1.2010, str. 1).

2

---

PRILOGA

V razpredelnici 1 v Prilogi k Uredbi (EU) št. 37/2010 se po abecednem vrstnem redu vstavi vnos za naslednjo snov:

| Farmakološko aktivna snov | Marker ostanek | Živalska vrsta | MRL | Ciljna tkiva | Druge določbe (v skladu s členom 14(7) Uredbe (ES) št. 470/2009) | Terapevtska razvrstitev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „heksaflumuron | heksaflumuron | ribe | 500 μg/kg | mišičje in koža v naravnem razmerju | NI VNOSA | učinkovine, ki delujejo proti parazitom/učinkovine, ki delujejo proti ektoparazitom“ |

Farmakološko aktivna snov

Marker ostanek

Živalska vrsta

MRL

Ciljna tkiva

Druge določbe (v skladu s členom 14(7) Uredbe (ES) št. 470/2009)

Terapevtska razvrstitev

„heksaflumuron

heksaflumuron

ribe

500 μg/kg

mišičje in koža v naravnem razmerju

NI VNOSA

učinkovine, ki delujejo proti parazitom/učinkovine, ki delujejo proti ektoparazitom“

---

| 4.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/11

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1080

z dne 3. julija 2015

o spremembi Uredbe (EU) št. 37/2010 glede snovi „propil 4-hidroksibenzoat in njegova natrijeva sol“

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (1) in zlasti člena 14 v povezavi s členom 17 Uredbe,

ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za zdravila, ki ga je oblikoval Odbor za zdravila za uporabo v veterinarski medicini,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 17 Uredbe (ES) št. 470/2009 določa, da je treba z uredbo določiti mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za farmakološko aktivne snovi, ki so namenjene uporabi v Uniji v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini za živali, namenjene za proizvodnjo hrane, ali v biocidnih proizvodih, ki se uporabljajo v živinoreji. |
| --- | --- |

(1)

Člen 17 Uredbe (ES) št. 470/2009 določa, da je treba z uredbo določiti mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za farmakološko aktivne snovi, ki so namenjene uporabi v Uniji v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini za živali, namenjene za proizvodnjo hrane, ali v biocidnih proizvodih, ki se uporabljajo v živinoreji.

| (2) | V razpredelnici 1 Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 37/2010 (2) so določene farmakološko aktivne snovi in njihova razvrstitev glede na mejne vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora. |
| --- | --- |

(2)

V razpredelnici 1 Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 37/2010 (2) so določene farmakološko aktivne snovi in njihova razvrstitev glede na mejne vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora.

| (3) | Snov propil 4-hidroksibenzoat in njegova natrijeva sol še ni vključena v to razpredelnico. |
| --- | --- |

(3)

Snov propil 4-hidroksibenzoat in njegova natrijeva sol še ni vključena v to razpredelnico.

| (4) | Pri Evropski agenciji za zdravila (v nadaljnjem besedilu: EMA) je bila vložena vloga za določitev MRL za snov propil 4-hidroksibenzoat in njegova natrijeva sol pri vseh vrstah, namenjenih za proizvodnjo hrane. |
| --- | --- |

(4)

Pri Evropski agenciji za zdravila (v nadaljnjem besedilu: EMA) je bila vložena vloga za določitev MRL za snov propil 4-hidroksibenzoat in njegova natrijeva sol pri vseh vrstah, namenjenih za proizvodnjo hrane.

| (5) | EMA je na podlagi mnenja Odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini priporočila, da za varovanje zdravja ljudi ni nujno določiti mejnih vrednosti ostankov za snov propil-4-hidroksibenzoat in njegova natrijeva sol pri vseh živalih, namenjenih za proizvodnjo hrane, če se snov uporablja le kot konzervans. |
| --- | --- |

(5)

EMA je na podlagi mnenja Odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini priporočila, da za varovanje zdravja ljudi ni nujno določiti mejnih vrednosti ostankov za snov propil-4-hidroksibenzoat in njegova natrijeva sol pri vseh živalih, namenjenih za proizvodnjo hrane, če se snov uporablja le kot konzervans.

| (6) | V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 470/2009 mora EMA preučiti, ali se lahko MRL, ki so za neko farmakološko aktivno snov v posameznem živilu že določene, uporabijo tudi za drugo živilo, pridobljeno iz iste živalske vrste, ali pa se MRL, ki so za neko farmakološko aktivno snov že določene za eno ali več živalskih vrst, uporabijo tudi za druge živalske vrste. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 470/2009 mora EMA preučiti, ali se lahko MRL, ki so za neko farmakološko aktivno snov v posameznem živilu že določene, uporabijo tudi za drugo živilo, pridobljeno iz iste živalske vrste, ali pa se MRL, ki so za neko farmakološko aktivno snov že določene za eno ali več živalskih vrst, uporabijo tudi za druge živalske vrste.

| (7) | Glede na mnenje EMA, da MRL za snov propil 4-hidroksibenzoat in njegova natrijeva sol ni treba določiti, ekstrapolacija te snovi ni mogoča. |
| --- | --- |

(7)

Glede na mnenje EMA, da MRL za snov propil 4-hidroksibenzoat in njegova natrijeva sol ni treba določiti, ekstrapolacija te snovi ni mogoča.

| (8) | Razpredelnico 1 Priloge k Uredbi (ES) št. 37/2010 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Razpredelnico 1 Priloge k Uredbi (ES) št. 37/2010 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (EU) št. 37/2010 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 2. septembra 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. julija 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 152, 16.6.2009, str. 11.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 37/2010 z dne 22. decembra 2009 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (UL L 15, 20.1.2010, str. 1).

2

---

PRILOGA

V razpredelnici 1 v Prilogi k Uredbi (EU) št. 37/2010 se po abecednem vrstnem redu vstavi vnos za naslednjo snov:

| Farmakološko aktivna snov | Marker ostanek | Živalska vrsta | MRL | Ciljna tkiva | Druge določbe (v skladu s členom 14(7) Uredbe (ES) št. 470/2009) | Terapevtska razvrstitev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „propil 4-hidroksibenzoat in njegova natrijeva sol | SE NE UPORABLJA | vse vrste za proizvodnjo živil | MRL se ne zahteva. | SE NE UPORABLJA | Samo za uporabo kot konzervans. | NI VNOSA“ |

Farmakološko aktivna snov

Marker ostanek

Živalska vrsta

MRL

Ciljna tkiva

Druge določbe (v skladu s členom 14(7) Uredbe (ES) št. 470/2009)

Terapevtska razvrstitev

„propil 4-hidroksibenzoat in njegova natrijeva sol

SE NE UPORABLJA

vse vrste za proizvodnjo živil

MRL se ne zahteva.

SE NE UPORABLJA

Samo za uporabo kot konzervans.

NI VNOSA“

---

| 4.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/14

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1081

z dne 3. julija 2015

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Rusije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“) (1), in zlasti člena 7(4) Uredbe,

po posvetovanju z državami članicami,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 8. oktobra 2014 začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Rusije („Rusija“ ali „zadevna država“) v Unijo. Obvestilo o začetku („obvestilo o začetku“) je objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 8. oktobra 2014 začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Rusije („Rusija“ ali „zadevna država“) v Unijo. Obvestilo o začetku („obvestilo o začetku“) je objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki so jo 25. avgusta 2014 vložile družbe AFM Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Alcomet AD, Eurofoil Luxembourg SA, Hydro Aluminium Rolled Products GmbH in Impol d.o.o. („pritožniki“) v imenu proizvajalcev, ki ustvarjajo več kot 25 % celotne proizvodnje aluminijastih folij v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in o posledični znatni škodi, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek preiskave. |
| --- | --- |

(2)

Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki so jo 25. avgusta 2014 vložile družbe AFM Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Alcomet AD, Eurofoil Luxembourg SA, Hydro Aluminium Rolled Products GmbH in Impol d.o.o. („pritožniki“) v imenu proizvajalcev, ki ustvarjajo več kot 25 % celotne proizvodnje aluminijastih folij v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in o posledični znatni škodi, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek preiskave.

| (3) | Komisija je 4. oktobra 2014 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 („osnovna uredba“) napovedala začetek pregleda zaradi izteka veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov za uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („Kitajska“) in Brazilije. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 4. oktobra 2014 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 („osnovna uredba“) napovedala začetek pregleda zaradi izteka veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov za uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („Kitajska“) in Brazilije.

2.   Zainteresirane strani

| (4) | Komisija je v obvestilu o začetku vse zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če so pripravljene sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave uradno obvestila pritožnike, znanega proizvajalca izvoznika, ruske organe, znane uvoznike, uporabnike in trgovce, za katere je znano, da jih to zadeva, ter jih pozvala k sodelovanju. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v obvestilu o začetku vse zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če so pripravljene sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave uradno obvestila pritožnike, znanega proizvajalca izvoznika, ruske organe, znane uvoznike, uporabnike in trgovce, za katere je znano, da jih to zadeva, ter jih pozvala k sodelovanju.

| (5) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(5)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

| (6) | Zainteresirane strani so imele tudi možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Nobena od zainteresiranih strani ni zaprosila za zaslišanje pred službami Komisije in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(6)

Zainteresirane strani so imele tudi možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Nobena od zainteresiranih strani ni zaprosila za zaslišanje pred službami Komisije in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

3.   Vzorčenje

| (7) | Komisija je v obvestilu o začetku napovedala, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je v obvestilu o začetku napovedala, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v Rusiji

| (8) | Ker zadevni izdelek v Rusiji v celoti proizvaja ena skupina družb, tj. skupina Rusal, v obvestilu o začetku ni bilo predvideno vzorčenje proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(8)

Ker zadevni izdelek v Rusiji v celoti proizvaja ena skupina družb, tj. skupina Rusal, v obvestilu o začetku ni bilo predvideno vzorčenje proizvajalcev izvoznikov.

Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (9) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje in proizvodnje. Vzorec je vključeval šest proizvajalcev Unije in njihove povezane družbe, saj je bila na začetku preiskave nejasna notranja struktura skupin glede funkcij proizvodnje in nadaljnje prodaje zadevnega izdelka. Vzorčeni proizvajalci Unije so ustvarili več kot 70 % celotne proizvodnje Unije. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Komisija do izteka roka ni prejela nobenih pripomb, zato je bil začasni vzorec potrjen. Vzorec se šteje za reprezentativnega za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje in proizvodnje. Vzorec je vključeval šest proizvajalcev Unije in njihove povezane družbe, saj je bila na začetku preiskave nejasna notranja struktura skupin glede funkcij proizvodnje in nadaljnje prodaje zadevnega izdelka. Vzorčeni proizvajalci Unije so ustvarili več kot 70 % celotne proizvodnje Unije. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Komisija do izteka roka ni prejela nobenih pripomb, zato je bil začasni vzorec potrjen. Vzorec se šteje za reprezentativnega za industrijo Unije.

Vzorčenje nepovezanih uvoznikov

| (10) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(10)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku.

| (11) | V začetni fazi je bil vzpostavljen stik s štirinajstimi znanimi uvozniki/uporabniki, ki so bili pozvani, da pojasnijo svojo dejavnost in izpolnijo obrazec za vzorčenje, priložen obvestilu o začetku, če se uporablja. |
| --- | --- |

(11)

V začetni fazi je bil vzpostavljen stik s štirinajstimi znanimi uvozniki/uporabniki, ki so bili pozvani, da pojasnijo svojo dejavnost in izpolnijo obrazec za vzorčenje, priložen obvestilu o začetku, če se uporablja.

| (12) | Obrazec za vzorčenje so izpolnile tri družbe. Vendar so bile te družbe previjalci, tj. industrijski uporabniki, ki so zadevni izdelek uvažali za nadaljnjo predelavo pred njegovo nadaljnjo prodajo. Javil se ni noben trgovec. Zato vzorčenje ni upravičeno. |
| --- | --- |

(12)

Obrazec za vzorčenje so izpolnile tri družbe. Vendar so bile te družbe previjalci, tj. industrijski uporabniki, ki so zadevni izdelek uvažali za nadaljnjo predelavo pred njegovo nadaljnjo prodajo. Javil se ni noben trgovec. Zato vzorčenje ni upravičeno.

| (13) | Javile so se še štiri druge družbe, ki so izjavile, da niso uvažale zadevnega izdelka iz Rusije ali pa so bile previjalci. Vprašalnik za uporabnike je bil poslan vsem sedmim družbam, ki so se javile. |
| --- | --- |

(13)

Javile so se še štiri druge družbe, ki so izjavile, da niso uvažale zadevnega izdelka iz Rusije ali pa so bile previjalci. Vprašalnik za uporabnike je bil poslan vsem sedmim družbam, ki so se javile.

Izpolnjeni vprašalniki in sodelovanje

| (14) | Komisija je poslala vprašalnike šestim vzorčenim proizvajalcem Unije in njihovim povezanim družbam, eni skupini proizvajalcev izvoznikov in sedmim znanim uporabnikom v Uniji. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je poslala vprašalnike šestim vzorčenim proizvajalcem Unije in njihovim povezanim družbam, eni skupini proizvajalcev izvoznikov in sedmim znanim uporabnikom v Uniji.

| (15) | Izpolnjene vprašalnike je prejela od vseh vzorčenih proizvajalcev Unije, od skupine proizvajalcev izvoznikov (sestavljene iz dveh proizvajalcev izvoznikov, štirih povezanih trgovcev in osmih povezanih dobaviteljev surovin, ki so vsi iz Rusije, razen dveh trgovcev, ki sta registrirana v Jerseyju in Švici) in od štirih uporabnikov. Na zahtevo Komisije je skupina Rusal naknadno poslala popravljene preglednice vprašalnika. |
| --- | --- |

(15)

Izpolnjene vprašalnike je prejela od vseh vzorčenih proizvajalcev Unije, od skupine proizvajalcev izvoznikov (sestavljene iz dveh proizvajalcev izvoznikov, štirih povezanih trgovcev in osmih povezanih dobaviteljev surovin, ki so vsi iz Rusije, razen dveh trgovcev, ki sta registrirana v Jerseyju in Švici) in od štirih uporabnikov. Na zahtevo Komisije je skupina Rusal naknadno poslala popravljene preglednice vprašalnika.

Preveritveni obiski

| (16) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije.

| (17) | Ker je ena od vzorčenih družb v obravnavanem obdobju proizvajala manjše količine izdelka zgolj za lastno uporabo, se preveritveni obisk ni zdel potreben. |
| --- | --- |

(17)

Ker je ena od vzorčenih družb v obravnavanem obdobju proizvajala manjše količine izdelka zgolj za lastno uporabo, se preveritveni obisk ni zdel potreben.

4.   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (19) | Preiskava dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. oktobra 2013 do 30. septembra 2014 („obdobje preiskave“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2011 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(19)

Preiskava dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. oktobra 2013 do 30. septembra 2014 („obdobje preiskave“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2011 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

5.   Zadevni izdelek

| (20) | Zadevni izdelek je aluminijasta folija debeline najmanj 0,008 mm, vendar največ 0,018 mm, brez podlage, samo valjana, vendar dalje ne obdelana, v zvitkih, širokih do vključno 650 mm in z maso več kot 10 kg („veliki zvitki“) s poreklom iz Rusije, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 7607 11 19 (oznaka TARIC 7607111910) („zadevni izdelek“). Zadevni izdelek je splošno poznan kot gospodinjska aluminijasta folija („AHF“). |
| --- | --- |

(20)

Zadevni izdelek je aluminijasta folija debeline najmanj 0,008 mm, vendar največ 0,018 mm, brez podlage, samo valjana, vendar dalje ne obdelana, v zvitkih, širokih do vključno 650 mm in z maso več kot 10 kg („veliki zvitki“) s poreklom iz Rusije, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 7607 11 19 (oznaka TARIC 7607111910) („zadevni izdelek“). Zadevni izdelek je splošno poznan kot gospodinjska aluminijasta folija („AHF“).

| (21) | AHF je proizvedena iz čistega aluminija, ki se najprej pretopi v debele trakove (debeline nekaj mm, tj. do 1 000-krat debelejše od zadevnega izdelka), nato pa v več fazah valja do želene debeline. Ko je folija zvaljana, se s toplotnim postopkom žari in nazadnje navije na kolute (zvitke). |
| --- | --- |

(21)

AHF je proizvedena iz čistega aluminija, ki se najprej pretopi v debele trakove (debeline nekaj mm, tj. do 1 000-krat debelejše od zadevnega izdelka), nato pa v več fazah valja do želene debeline. Ko je folija zvaljana, se s toplotnim postopkom žari in nazadnje navije na kolute (zvitke).

| (22) | Te kolute AHF nato navijejo na manjše zvitke predelovalci na koncu prodajne verige, t. i. previjalci. Dobljeni izdelek (tj. zvitki za široko potrošnjo, ki niso zadevni izdelek) se uporablja za večnamensko kratkotrajno pakiranje, predvsem v gospodinjstvu, dostavi ter prodaji hrane in cvetja na drobno. |
| --- | --- |

(22)

Te kolute AHF nato navijejo na manjše zvitke predelovalci na koncu prodajne verige, t. i. previjalci. Dobljeni izdelek (tj. zvitki za široko potrošnjo, ki niso zadevni izdelek) se uporablja za večnamensko kratkotrajno pakiranje, predvsem v gospodinjstvu, dostavi ter prodaji hrane in cvetja na drobno.

6.   Podobni izdelek

| (23) | Preiskava je pokazala, da imajo zadevni izdelek, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Rusije, ter izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe. |
| --- | --- |

(23)

Preiskava je pokazala, da imajo zadevni izdelek, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Rusije, ter izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe.

| (24) | Komisija je v tej fazi sklenila, da sta ta izdelka zato podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je v tej fazi sklenila, da sta ta izdelka zato podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

7.   Trditve v zvezi z obsegom izdelka

| (25) | Uvoznik je trdil, da bi moral obseg izdelka vključevati AHF z maso največ 10 kg (tako imenovani „zvitki za široko potrošnjo“). Ta uvoznik je trdil, da med zvitki za široko potrošnjo in velikimi zvitki ni razlik v fizikalnih, kemičnih in tehničnih lastnostih. Uvoznik je trdil tudi, da bi lahko uvedba protidampinških dajatev zgolj na velike zvitke povzročila izvoz zvitkov za široko potrošnjo brez protidampinških dajatev iz Rusije. |
| --- | --- |

(25)

Uvoznik je trdil, da bi moral obseg izdelka vključevati AHF z maso največ 10 kg (tako imenovani „zvitki za široko potrošnjo“). Ta uvoznik je trdil, da med zvitki za široko potrošnjo in velikimi zvitki ni razlik v fizikalnih, kemičnih in tehničnih lastnostih. Uvoznik je trdil tudi, da bi lahko uvedba protidampinških dajatev zgolj na velike zvitke povzročila izvoz zvitkov za široko potrošnjo brez protidampinških dajatev iz Rusije.

| (26) | Fizikalna lastnost, v kateri se razlikujejo veliki zvitki od zvitkov za široko potrošnjo, je masa. Poleg tega je to tudi v skladu z oznako KN. Industrija Unije, opredeljena v uvodni izjavi 53, proizvaja le velike zvitke in ne zvitkov za široko potrošnjo. Velike zvitke dejansko kupujejo in nadalje predelujejo v zvitke za široko potrošnjo previjalci, ki izdelek nadalje prodajajo prodajalcem na drobno in končnim uporabnikom. Zato imajo veliki zvitki in zvitki za široko potrošnjo različne fizikalne lastnosti, jih ne proizvajajo isti proizvajalci, ne konkurirajo drug drugemu in se ne prodajajo na istem trgu. |
| --- | --- |

(26)

Fizikalna lastnost, v kateri se razlikujejo veliki zvitki od zvitkov za široko potrošnjo, je masa. Poleg tega je to tudi v skladu z oznako KN. Industrija Unije, opredeljena v uvodni izjavi 53, proizvaja le velike zvitke in ne zvitkov za široko potrošnjo. Velike zvitke dejansko kupujejo in nadalje predelujejo v zvitke za široko potrošnjo previjalci, ki izdelek nadalje prodajajo prodajalcem na drobno in končnim uporabnikom. Zato imajo veliki zvitki in zvitki za široko potrošnjo različne fizikalne lastnosti, jih ne proizvajajo isti proizvajalci, ne konkurirajo drug drugemu in se ne prodajajo na istem trgu.

| (27) | Zato je bila trditev, da bi bilo treba zvitke za široko potrošnjo vključiti v obseg izdelka v tej preiskavi, zavrnjena. |
| --- | --- |

(27)

Zato je bila trditev, da bi bilo treba zvitke za široko potrošnjo vključiti v obseg izdelka v tej preiskavi, zavrnjena.

| (28) | Učinek morebitnih protidampinških dajatev na velike zvitke v industriji na koncu prodajne verige obravnavajo uvodne izjave 151 do 163 v zvezi z interesom Unije. |
| --- | --- |

(28)

Učinek morebitnih protidampinških dajatev na velike zvitke v industriji na koncu prodajne verige obravnavajo uvodne izjave 151 do 163 v zvezi z interesom Unije.

C.   DAMPING

8.   Normalna vrednost

| (29) | Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je bil celotni obseg domače prodaje posameznih proizvajalcev izvoznikov reprezentativen. Domača prodaja je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu na proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave zajemal vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je bil celotni obseg domače prodaje posameznih proizvajalcev izvoznikov reprezentativen. Domača prodaja je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu na proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave zajemal vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo.

| (30) | Na podlagi tega je bilo za enega proizvajalca izvoznika ugotovljeno, da njegov celotni obseg prodaje ni bil reprezentativen. Ker podobni izdelek ni bil prodan v reprezentativnih količinah na domačem trgu, je Komisija za tega sodelujočega proizvajalca izvoznika konstruirala normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(30)

Na podlagi tega je bilo za enega proizvajalca izvoznika ugotovljeno, da njegov celotni obseg prodaje ni bil reprezentativen. Ker podobni izdelek ni bil prodan v reprezentativnih količinah na domačem trgu, je Komisija za tega sodelujočega proizvajalca izvoznika konstruirala normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.

| (31) | Normalna vrednost za tega sodelujočega proizvajalca izvoznika je bila konstruirana tako, da se je povprečnim proizvodnim stroškom podobnega izdelka v obdobju preiskave prištelo naslednje:






  (a) | tehtano povprečje prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov („PSA-stroški“) sodelujočega proizvajalca izvoznika, ki so v obdobju preiskave nastali pri domači prodaji teh vrst podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine; ter |
| --- | --- | --- |

(31)

Normalna vrednost za tega sodelujočega proizvajalca izvoznika je bila konstruirana tako, da se je povprečnim proizvodnim stroškom podobnega izdelka v obdobju preiskave prištelo naslednje:

(a)

tehtano povprečje prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov („PSA-stroški“) sodelujočega proizvajalca izvoznika, ki so v obdobju preiskave nastali pri domači prodaji teh vrst podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine; ter

| (b) | tehtani povprečni dobiček, ki ga je v obdobju preiskave dosegel sodelujoči proizvajalec izvoznik pri domači prodaji teh vrst podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine. |
| --- | --- |

(b)

tehtani povprečni dobiček, ki ga je v obdobju preiskave dosegel sodelujoči proizvajalec izvoznik pri domači prodaji teh vrst podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine.

| (32) | V zvezi z drugim proizvajalcem izvoznikom je bilo ugotovljeno, da je bil celotni obseg njegove domače prodaje reprezentativen v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe (glej uvodno izjavo 29). |
| --- | --- |

(32)

V zvezi z drugim proizvajalcem izvoznikom je bilo ugotovljeno, da je bil celotni obseg njegove domače prodaje reprezentativen v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe (glej uvodno izjavo 29).

| (33) | Komisija je naknadno ugotovila, katere vrste izdelkov, prodane na domačem trgu, so bile enake ali primerljive z vrstami izdelkov, prodanimi za izvoz v Unijo. Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe proučila, ali je domača prodaja tega drugega proizvajalca izvoznika na njegovem domačem trgu reprezentativna za posamezne vrste izdelka, ki so enake ali primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje te vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave zajema vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali podobne vrste izdelka v Unijo. Komisija je ugotovila, da so se pri 5 od 14 vrst izdelka izvožene vrste izdelka ujemale z reprezentativno domačo prodajo. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je naknadno ugotovila, katere vrste izdelkov, prodane na domačem trgu, so bile enake ali primerljive z vrstami izdelkov, prodanimi za izvoz v Unijo. Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe proučila, ali je domača prodaja tega drugega proizvajalca izvoznika na njegovem domačem trgu reprezentativna za posamezne vrste izdelka, ki so enake ali primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje te vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave zajema vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali podobne vrste izdelka v Unijo. Komisija je ugotovila, da so se pri 5 od 14 vrst izdelka izvožene vrste izdelka ujemale z reprezentativno domačo prodajo.

| (34) | Kadar ni bilo domače prodaje posebne vrste izdelka in kadar obseg domače prodaje posameznih vrst izdelka ni bil zadosten, se je normalna vrednost konstruirala v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe, kot je opisano v uvodni izjavi 31. |
| --- | --- |

(34)

Kadar ni bilo domače prodaje posebne vrste izdelka in kadar obseg domače prodaje posameznih vrst izdelka ni bil zadosten, se je normalna vrednost konstruirala v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe, kot je opisano v uvodni izjavi 31.

| (35) | Komisija je nato v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je nato v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo.

| (36) | Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne:






  (a) | če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim proizvodnim stroškom ali višji od njih, zajemal več kot 80 % skupnega obsega prodaje te vrste izdelka; ter |
| --- | --- | --- |

(36)

Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne:

(a)

če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim proizvodnim stroškom ali višji od njih, zajemal več kot 80 % skupnega obsega prodaje te vrste izdelka; ter

| (b) | je tehtana povprečna prodajna cena te vrste izdelka enaka ali višja od proizvodnih stroškov na enoto. |
| --- | --- |

(b)

je tehtana povprečna prodajna cena te vrste izdelka enaka ali višja od proizvodnih stroškov na enoto.

| (37) | V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(37)

V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v obdobju preiskave.

| (38) | Analiza domače prodaje je pokazala, da je bilo več kot 90 % domače prodaje dobičkonosne in da je bila tehtana povprečna prodajna cena višja od proizvodnih stroškov. Zato je bila normalna vrednost izračunana kot tehtano povprečje cen domače prodaje v obdobju preiskave za pet vrst izdelka z reprezentativno domačo prodajo. |
| --- | --- |

(38)

Analiza domače prodaje je pokazala, da je bilo več kot 90 % domače prodaje dobičkonosne in da je bila tehtana povprečna prodajna cena višja od proizvodnih stroškov. Zato je bila normalna vrednost izračunana kot tehtano povprečje cen domače prodaje v obdobju preiskave za pet vrst izdelka z reprezentativno domačo prodajo.

9.   Izvozna cena

| (39) | Sodelujoči proizvajalci izvozniki so v Unijo izvažali prek povezanega trgovca RTI Ltd. („RTI“) s sedežem v Jerseyju. Ta trgovec kupi zadevni izdelek od proizvajalcev prek dveh povezanih zastopnikov s sedežem v Moskvi. Potem nadalje proda zadevni izdelek končnim strankam prek drugega zastopnika s sedežem v Švici. Vsi trije povezani zastopniki izvajajo prodajo v imenu proizvajalcev ali povezanega trgovca ter prejemajo mesečna plačila provizij. |
| --- | --- |

(39)

Sodelujoči proizvajalci izvozniki so v Unijo izvažali prek povezanega trgovca RTI Ltd. („RTI“) s sedežem v Jerseyju. Ta trgovec kupi zadevni izdelek od proizvajalcev prek dveh povezanih zastopnikov s sedežem v Moskvi. Potem nadalje proda zadevni izdelek končnim strankam prek drugega zastopnika s sedežem v Švici. Vsi trije povezani zastopniki izvajajo prodajo v imenu proizvajalcev ali povezanega trgovca ter prejemajo mesečna plačila provizij.

| (40) | V skladu s členom 2(9) osnovne uredbe je bila izvozna cena določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič preprodan neodvisnim strankam v Uniji. V tem primeru so bile prilagoditve cene izvedene za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo (to so stroški prevoza, zavarovanja in kredita, carinske dajatve in carinske upravne pristojbine), vključno z ustreznimi PSA-stroški trgovca in razumno stopnjo dobička. |
| --- | --- |

(40)

V skladu s členom 2(9) osnovne uredbe je bila izvozna cena določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič preprodan neodvisnim strankam v Uniji. V tem primeru so bile prilagoditve cene izvedene za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo (to so stroški prevoza, zavarovanja in kredita, carinske dajatve in carinske upravne pristojbine), vključno z ustreznimi PSA-stroški trgovca in razumno stopnjo dobička.

| (41) | Komisija je glede PSA-stroškov na podlagi podatkov, ki jih je predložila skupina Rusal v zvezi z njeno prodajo zadevnega izdelka na trgu Unije, upoštevala ustrezen dejanski znesek PSA-stroškov. To je bil znesek, ki ga je povezani trgovec že ugotovil in dodelil uvozu zadevnega izdelka v Unijo v skladu z lastnimi izračuni in načeli dodeljevanja. Komisija je zagotovila tudi, da stroški niso bili dvojno prešteti in da stroški, ki niso povezani z uvozom zadevnega izdelka, niso bili vključeni v ta znesek. Zato se je znesek PSA-stroškov, ki ga je Komisija uporabila za konstruiranje zanesljive izvozne cene, v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe strogo nanašal na stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo zadevnega izdelka v Unijo. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je glede PSA-stroškov na podlagi podatkov, ki jih je predložila skupina Rusal v zvezi z njeno prodajo zadevnega izdelka na trgu Unije, upoštevala ustrezen dejanski znesek PSA-stroškov. To je bil znesek, ki ga je povezani trgovec že ugotovil in dodelil uvozu zadevnega izdelka v Unijo v skladu z lastnimi izračuni in načeli dodeljevanja. Komisija je zagotovila tudi, da stroški niso bili dvojno prešteti in da stroški, ki niso povezani z uvozom zadevnega izdelka, niso bili vključeni v ta znesek. Zato se je znesek PSA-stroškov, ki ga je Komisija uporabila za konstruiranje zanesljive izvozne cene, v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe strogo nanašal na stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo zadevnega izdelka v Unijo.

| (42) | Dobiček, ki ga je dosegel povezan trgovec, se je štel za nezanesljivega zaradi povezave s proizvajalci izvozniki, saj sama cena, ki je veljala med njimi, ni bila zanesljiva. Ker neodvisni uvozniki v tej preiskavi niso predložili informacij, je bila uporabljena razumna stopnja dobička v višini 2 % iz prejšnje preiskave v zvezi z istim izdelkom (4). |
| --- | --- |

(42)

Dobiček, ki ga je dosegel povezan trgovec, se je štel za nezanesljivega zaradi povezave s proizvajalci izvozniki, saj sama cena, ki je veljala med njimi, ni bila zanesljiva. Ker neodvisni uvozniki v tej preiskavi niso predložili informacij, je bila uporabljena razumna stopnja dobička v višini 2 % iz prejšnje preiskave v zvezi z istim izdelkom (4).

| (43) | V zvezi s temi odbitki PSA-stroškov in dobička je skupina Rusal trdila, da bi bilo treba povezanega trgovca (RTI) šteti za interno izvozno službo proizvajalcev izvoznikov, saj vsi delujejo kot en gospodarski subjekt, kljub temu da so ločeni pravni subjekti. Zato je skupina Rusal trdila, da se PSA-stroški in dobiček RTI ne bi smeli odšteti. |
| --- | --- |

(43)

V zvezi s temi odbitki PSA-stroškov in dobička je skupina Rusal trdila, da bi bilo treba povezanega trgovca (RTI) šteti za interno izvozno službo proizvajalcev izvoznikov, saj vsi delujejo kot en gospodarski subjekt, kljub temu da so ločeni pravni subjekti. Zato je skupina Rusal trdila, da se PSA-stroški in dobiček RTI ne bi smeli odšteti.

| (44) | Kadar pa med proizvajalcem izvoznikom in uvoznikom ali tretjo stranjo obstaja povezava, se izvozna cena šteje za nezanesljivo, zato je treba konstruirati zanesljivo. Za konstruiranje zanesljive izvozne cene člen 2(9) osnovne uredbe jasno predpisuje prilagoditve za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter za nastali dobiček. Ti stroški vključujejo PSA-stroške. Utemeljitev in namen prilagoditev je namreč zanesljiva izvozna cena. Zato je bilo treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(44)

Kadar pa med proizvajalcem izvoznikom in uvoznikom ali tretjo stranjo obstaja povezava, se izvozna cena šteje za nezanesljivo, zato je treba konstruirati zanesljivo. Za konstruiranje zanesljive izvozne cene člen 2(9) osnovne uredbe jasno predpisuje prilagoditve za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter za nastali dobiček. Ti stroški vključujejo PSA-stroške. Utemeljitev in namen prilagoditev je namreč zanesljiva izvozna cena. Zato je bilo treba to trditev zavrniti.

10.   Primerjava

| (45) | Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno obeh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno obeh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov na podlagi franko tovarna.

| (46) | Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. |
| --- | --- |

(46)

Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost.

| (47) | Kar zadeva izvozne cene, so bile prilagoditve izvedene za stroške prevoza in zavarovanja, manipulativne stroške, stroške pakiranja, izvozne dajatve in provizije. Kar zadeva domače cene, so bile prilagoditve izvedene za domače stroške prevoza, pakiranja in kredita ter manipulativne stroške in provizije. |
| --- | --- |

(47)

Kar zadeva izvozne cene, so bile prilagoditve izvedene za stroške prevoza in zavarovanja, manipulativne stroške, stroške pakiranja, izvozne dajatve in provizije. Kar zadeva domače cene, so bile prilagoditve izvedene za domače stroške prevoza, pakiranja in kredita ter manipulativne stroške in provizije.

11.   Stopnja dampinga

| (48) | Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe za dva sodelujoča proizvajalca izvoznika primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe za dva sodelujoča proizvajalca izvoznika primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka na podlagi franko tovarna.

| (49) | Ker sta sodelujoča proizvajalca povezana, je bila enotna stopnja dampinga za obe družbi določena na podlagi tehtanega povprečja njunih posameznih stopenj dampinga. |
| --- | --- |

(49)

Ker sta sodelujoča proizvajalca povezana, je bila enotna stopnja dampinga za obe družbi določena na podlagi tehtanega povprečja njunih posameznih stopenj dampinga.

| (50) | Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopnje dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF (stroškov, zavarovanja in prevoznine) meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Skupina Rusal: Ural Foil OJSC in OJSC Rusal Sayanal | 34,0 % |

(50)

Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopnje dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF (stroškov, zavarovanja in prevoznine) meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Skupina Rusal: Ural Foil OJSC in OJSC Rusal Sayanal

34,0 %

| (51) | Stopnja sodelovanja v tem primeru je visoka, saj je v preiskavi sodeloval edini obstoječi proizvajalec AHF v Rusiji, ki je v obdobju preiskave prispeval k 100 % uvoza v Unijo. Na podlagi tega je Komisija sklenila, da bo preostalo stopnjo dampinga določila na ravni posamezne stopnje dampinga, določene za sodelujočo družbo. |
| --- | --- |

(51)

Stopnja sodelovanja v tem primeru je visoka, saj je v preiskavi sodeloval edini obstoječi proizvajalec AHF v Rusiji, ki je v obdobju preiskave prispeval k 100 % uvoza v Unijo. Na podlagi tega je Komisija sklenila, da bo preostalo stopnjo dampinga določila na ravni posamezne stopnje dampinga, določene za sodelujočo družbo.

| (52) | Začasni stopnji dampinga, izraženi kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, sta:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Skupina Rusal | 34,0 % |
| Vse druge družbe | 34,0 % |

(52)

Začasni stopnji dampinga, izraženi kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, sta:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Skupina Rusal

34,0 %

Vse druge družbe

34,0 %

D.   ŠKODA

1.   Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

| (53) | V obdobju preiskave je podobni izdelek proizvajalo dvanajst znanih proizvajalcev Unije. Ti pomenijo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(53)

V obdobju preiskave je podobni izdelek proizvajalo dvanajst znanih proizvajalcev Unije. Ti pomenijo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (54) | Celotna proizvodnja v Uniji je v obdobju preiskave po ocenah znašala več kot 47 349 ton. Komisija je ta podatek dobila na podlagi statističnih podatkov Eurostata, preverjenih izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije in ocenjenih podatkov, ki so povezani z nevzorčenimi proizvajalci in ki so jih predložili pritožniki. Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, so proizvajalci Unije, ki so bili izbrani v vzorec, ustvarili več kot 70 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(54)

Celotna proizvodnja v Uniji je v obdobju preiskave po ocenah znašala več kot 47 349 ton. Komisija je ta podatek dobila na podlagi statističnih podatkov Eurostata, preverjenih izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije in ocenjenih podatkov, ki so povezani z nevzorčenimi proizvajalci in ki so jih predložili pritožniki. Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, so proizvajalci Unije, ki so bili izbrani v vzorec, ustvarili več kot 70 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

| (55) | Proizvajalec izvoznik je trdil, da se s proizvodnjo AHF niso ukvarjali vsi pritožniki. Vendar je preiskava pokazala, da so zadevni izdelek, čeprav v majhnih količinah, dejansko proizvajali vsi pritožniki in njihove povezane družbe, zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(55)

Proizvajalec izvoznik je trdil, da se s proizvodnjo AHF niso ukvarjali vsi pritožniki. Vendar je preiskava pokazala, da so zadevni izdelek, čeprav v majhnih količinah, dejansko proizvajali vsi pritožniki in njihove povezane družbe, zato je bila ta trditev zavrnjena.

2.   Potrošnja Unije

| (56) | Pritožniki so predložili podatke o proizvodnji, proizvodni zmogljivosti, obsegu prodaje, zaposlovanju in obsegu izvoza, povezane s celotno industrijo Unije v obravnavanem obdobju. Podatki so bili ocenjeni in navedeni v največjih in najmanjših vrednostih ter razdeljeni na dve kategoriji: vzorčeni proizvajalci Unije in nevzorčeni proizvajalci Unije. Za vzorčene proizvajalce Unije je Komisija uporabila dejansko preverjene podatke, ki so jih te družbe predložile v izpolnjenih vprašalnikih. Za nevzorčene proizvajalce Unije so bili uporabljeni podatki, ki so jih predložili pritožniki. Te ocene so bile zainteresiranim stranem dane na voljo za pritožbe. Vendar niso bile prejete nobene pritožbe. |
| --- | --- |

(56)

Pritožniki so predložili podatke o proizvodnji, proizvodni zmogljivosti, obsegu prodaje, zaposlovanju in obsegu izvoza, povezane s celotno industrijo Unije v obravnavanem obdobju. Podatki so bili ocenjeni in navedeni v največjih in najmanjših vrednostih ter razdeljeni na dve kategoriji: vzorčeni proizvajalci Unije in nevzorčeni proizvajalci Unije. Za vzorčene proizvajalce Unije je Komisija uporabila dejansko preverjene podatke, ki so jih te družbe predložile v izpolnjenih vprašalnikih. Za nevzorčene proizvajalce Unije so bili uporabljeni podatki, ki so jih predložili pritožniki. Te ocene so bile zainteresiranim stranem dane na voljo za pritožbe. Vendar niso bile prejete nobene pritožbe.

| (57) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi ocenjenega celotnega obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in celotnega obsega uvoza v skladu s podatki Eurostata ter po potrebi popravila glede na preverjene podatke, ki jih je predložil proizvajalec izvoznik, in izpolnjene vprašalnike, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(57)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi ocenjenega celotnega obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in celotnega obsega uvoza v skladu s podatki Eurostata ter po potrebi popravila glede na preverjene podatke, ki jih je predložil proizvajalec izvoznik, in izpolnjene vprašalnike, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije.

| (58) | Ker je v zadevni državi le en proizvajalec izvoznik, je bilo treba zaradi zaupnosti vse podatke, povezane z njo, navesti v okvirni vrednosti. |
| --- | --- |

(58)

Ker je v zadevni državi le en proizvajalec izvoznik, je bilo treba zaradi zaupnosti vse podatke, povezane z njo, navesti v okvirni vrednosti.

| (59) | Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala na naslednji način:

  Preglednica 1


  Potrošnja AHF v Uniji (v tonah) | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja Unije | [71 300–82 625] | [74 152–92 540] | [84 847–108 239] | [83 421–105 760] |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | [104–112] | [119–131] | [117–128] |
| Vir: Eurostat, izpolnjeni vprašalniki in informacije, ki so jih predložili pritožniki. |

(59)

Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala na naslednji način:

Preglednica 1

Potrošnja AHF v Uniji (v tonah)

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Potrošnja Unije

[71 300–82 625]

[74 152–92 540]

[84 847–108 239]

[83 421–105 760]

Indeks (2011 = 100)

100

[104–112]

[119–131]

[117–128]

Vir: Eurostat, izpolnjeni vprašalniki in informacije, ki so jih predložili pritožniki.

| (60) | Potrošnja Unije se je med letoma 2011 in 2013 povečala, vendar se je med letom 2013 in obdobjem preiskave zmanjšala. Skupno se je potrošnja v obravnavanem obdobju povečala med 17 % in 28 %. Povečanje potrošnje med letom 2011 in obdobjem preiskave izraža predvsem povečanje uvoza iz Rusije in drugih tretjih držav, medtem ko se je prodaja industrije Unije na trgu Unije le rahlo povečala (glej uvodno izjavo 82). |
| --- | --- |

(60)

Potrošnja Unije se je med letoma 2011 in 2013 povečala, vendar se je med letom 2013 in obdobjem preiskave zmanjšala. Skupno se je potrošnja v obravnavanem obdobju povečala med 17 % in 28 %. Povečanje potrošnje med letom 2011 in obdobjem preiskave izraža predvsem povečanje uvoza iz Rusije in drugih tretjih držav, medtem ko se je prodaja industrije Unije na trgu Unije le rahlo povečala (glej uvodno izjavo 82).

3.   Uvoz iz zadevne države

Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

| (61) | Komisija je obseg uvoza iz zadevne države določila na podlagi podatkov Eurostata in podatkov, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec v zadevni državi. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je obseg uvoza iz zadevne države določila na podlagi podatkov Eurostata in podatkov, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec v zadevni državi.

| (62) | Uvoz iz zadevne države v Unijo se je gibal na naslednji način:

  Preglednica 2


  Obseg uvoza (v tonah) | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Rusije | [19 532–26 078] | [23 243–34 422] | [27 345–39 116] | [26 368–37 812] |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | [119–132] | [140–150] | [135–145] |
| Tržni delež | 29 % | 34 % | 34 % | 34 % |
| Vir: Eurostat, izpolnjeni vprašalniki in informacije, ki so jih predložili pritožniki. |

(62)

Uvoz iz zadevne države v Unijo se je gibal na naslednji način:

Preglednica 2

Obseg uvoza (v tonah)

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Obseg uvoza iz Rusije

[19 532–26 078]

[23 243–34 422]

[27 345–39 116]

[26 368–37 812]

Indeks (2011 = 100)

100

[119–132]

[140–150]

[135–145]

Tržni delež

29 %

34 %

34 %

34 %

Vir: Eurostat, izpolnjeni vprašalniki in informacije, ki so jih predložili pritožniki.

| (63) | Obseg uvoza iz Rusije se je od leta 2011 do leta 2013 povečal med 40 % in 50 %, v obdobju preiskave pa rahlo zmanjšal. |
| --- | --- |

(63)

Obseg uvoza iz Rusije se je od leta 2011 do leta 2013 povečal med 40 % in 50 %, v obdobju preiskave pa rahlo zmanjšal.

| (64) | Ustrezni tržni delež se je povečal z 29 % leta 2011 na 34 % leta 2012, nato pa je do konca obdobja preiskave ostal nespremenjen. |
| --- | --- |

(64)

Ustrezni tržni delež se je povečal z 29 % leta 2011 na 34 % leta 2012, nato pa je do konca obdobja preiskave ostal nespremenjen.

Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (65) | Komisija je tehtano povprečje cen uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata in podatkov, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec v zadevni državi. Nelojalno nižanje prodajnih cen industrije Unije zaradi uvoza iz zadevne države je bilo določeno na podlagi izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili sodelujoči ruski proizvajalec izvoznik in vzorčeni proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(65)

Komisija je tehtano povprečje cen uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata in podatkov, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec v zadevni državi. Nelojalno nižanje prodajnih cen industrije Unije zaradi uvoza iz zadevne države je bilo določeno na podlagi izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili sodelujoči ruski proizvajalec izvoznik in vzorčeni proizvajalci Unije.

| (66) | Povprečna uvozna cena AHF iz Rusije v Unijo se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 3


  Uvozne cene (EUR/tono) | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvozne cene | [2 145–2 650] | [2 038–2 624] | [1 952–2 571] | [1 973–2 597] |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | [95–99] | [91–97] | [92–98] |
| Vir: Eurostat in izpolnjen vprašalnik. |

(66)

Povprečna uvozna cena AHF iz Rusije v Unijo se je gibala na naslednji način:

Preglednica 3

Uvozne cene (EUR/tono)

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Uvozne cene

[2 145–2 650]

[2 038–2 624]

[1 952–2 571]

[1 973–2 597]

Indeks (2011 = 100)

100

[95–99]

[91–97]

[92–98]

Vir: Eurostat in izpolnjen vprašalnik.

| (67) | Povprečna uvozna cena AHF iz Rusije v Unijo se je v obravnavanem obdobju znižala; skupno znižanje je bilo 2- do 8-odstotno. |
| --- | --- |

(67)

Povprečna uvozna cena AHF iz Rusije v Unijo se je v obravnavanem obdobju znižala; skupno znižanje je bilo 2- do 8-odstotno.

| (68) | Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala: (a) tehtano povprečne prodajne cene industrije Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna; ter (b) ustrezne tehtane povprečne cene za posamezno uvoženo vrsto izdelka sodelujočih ruskih proizvajalcev, zaračunane prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določene na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za carinske dajatve in stroške po uvozu. |
| --- | --- |

(68)

Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala: (a) tehtano povprečne prodajne cene industrije Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna; ter (b) ustrezne tehtane povprečne cene za posamezno uvoženo vrsto izdelka sodelujočih ruskih proizvajalcev, zaračunane prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določene na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za carinske dajatve in stroške po uvozu.

| (69) | Primerjava cen je bila opravljena za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine, ki je bila po potrebi ustrezno prilagojena. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje industrije Unije v obdobju preiskave. Za uvoz iz Rusije na trg Unije je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen v razponu od 3 % do 7 %. |
| --- | --- |

(69)

Primerjava cen je bila opravljena za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine, ki je bila po potrebi ustrezno prilagojena. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje industrije Unije v obdobju preiskave. Za uvoz iz Rusije na trg Unije je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen v razponu od 3 % do 7 %.

| (70) | Čeprav je to nelojalno nižanje prodajnih cen precejšnje, ga je treba obravnavati ob upoštevanju dejstva, da so bile cene industrije Unije, ki so jih v obdobju preiskave nelojalno znižale dampinške cene iz Rusije, nižje od proizvodnih stroškov. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 177 in 179, posledično nelojalno nižanje prodajnih cen, ki so ga povzročile ruske cene, v povprečju znaša približno 12 %. |
| --- | --- |

(70)

Čeprav je to nelojalno nižanje prodajnih cen precejšnje, ga je treba obravnavati ob upoštevanju dejstva, da so bile cene industrije Unije, ki so jih v obdobju preiskave nelojalno znižale dampinške cene iz Rusije, nižje od proizvodnih stroškov. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 177 in 179, posledično nelojalno nižanje prodajnih cen, ki so ga povzročile ruske cene, v povprečju znaša približno 12 %.

4.   Gospodarski položaj industrije Unije

4.1   Splošne opombe

| (71) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(71)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (72) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, je bilo vzorčenje uporabljeno za določitev morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(72)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, je bilo vzorčenje uporabljeno za določitev morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (73) | Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 56, je Komisija makroekonomske kazalnike, povezane s celotno industrijo Unije, ocenila na podlagi informacij, ki so jih zagotovili pritožniki in ki so bile ustrezno preverjene za vzorčene družbe. Komisija je ocenila le tiste mikroekonomske kazalnike, povezane z vzorčenimi družbami na podlagi podatkov iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta za gospodarski položaj industrije Unije reprezentativna. |
| --- | --- |

(73)

Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 56, je Komisija makroekonomske kazalnike, povezane s celotno industrijo Unije, ocenila na podlagi informacij, ki so jih zagotovili pritožniki in ki so bile ustrezno preverjene za vzorčene družbe. Komisija je ocenila le tiste mikroekonomske kazalnike, povezane z vzorčenimi družbami na podlagi podatkov iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta za gospodarski položaj industrije Unije reprezentativna.

| (74) | Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost in višina stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(74)

Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost in višina stopnje dampinga.

| (75) | Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(75)

Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

4.2   Makroekonomski kazalniki

4.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (76) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 4


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v tonah) | 44 316 | 46 165 | 48 796 | 47 349 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 104 | 110 | 107 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 54 777 | 54 485 | 59 186 | 61 496 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 99 | 108 | 112 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 81 % | 85 % | 82 % | 77 % |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 105 | 102 | 95 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki in informacije, ki so jih predložili pritožniki. |

(76)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 4

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Obseg proizvodnje (v tonah)

44 316

46 165

48 796

47 349

Indeks (2011 = 100)

100

104

110

107

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

54 777

54 485

59 186

61 496

Indeks (2011 = 100)

100

99

108

112

Izkoriščenost zmogljivosti

81 %

85 %

82 %

77 %

Indeks (2011 = 100)

100

105

102

95

Vir: Izpolnjeni vprašalniki in informacije, ki so jih predložili pritožniki.

| (77) | Obseg proizvodnje se je v obravnavanem obdobju spreminjal. Med letoma 2011 in 2013 se je povečal, vendar se je med letom 2013 in obdobjem preiskave zmanjšal. Skupaj se je obseg proizvodnje v obravnavanem obdobju zmanjšal za 7 %. |
| --- | --- |

(77)

Obseg proizvodnje se je v obravnavanem obdobju spreminjal. Med letoma 2011 in 2013 se je povečal, vendar se je med letom 2013 in obdobjem preiskave zmanjšal. Skupaj se je obseg proizvodnje v obravnavanem obdobju zmanjšal za 7 %.

| (78) | Proizvodna zmogljivost se je v obravnavnem obdobju povečala za 12 %. |
| --- | --- |

(78)

Proizvodna zmogljivost se je v obravnavnem obdobju povečala za 12 %.

| (79) | Ker se je proizvodna zmogljivost bolj povečala kot obseg proizvodnje, se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju zmanjšala za 5 %. |
| --- | --- |

(79)

Ker se je proizvodna zmogljivost bolj povečala kot obseg proizvodnje, se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju zmanjšala za 5 %.

| (80) | Proizvajalec izvoznik je trdil, da lahko vsi proizvajalci AHF proizvajajo tudi drugo vrsto folije, in sicer konvertersko aluminijasto folijo („ACF“), in da so za proizvodnjo obeh vrst folije uporabljali iste stroje. Na podlagi tega je proizvajalec izvoznik trdil, da so bili podatki industrije Unije v zvezi z zmogljivostjo in izkoriščenostjo zmogljivosti za AHF izkrivljeni. |
| --- | --- |

(80)

Proizvajalec izvoznik je trdil, da lahko vsi proizvajalci AHF proizvajajo tudi drugo vrsto folije, in sicer konvertersko aluminijasto folijo („ACF“), in da so za proizvodnjo obeh vrst folije uporabljali iste stroje. Na podlagi tega je proizvajalec izvoznik trdil, da so bili podatki industrije Unije v zvezi z zmogljivostjo in izkoriščenostjo zmogljivosti za AHF izkrivljeni.

| (81) | Čeprav drži, da je več proizvajalcev Unije proizvajalo tako ACF kot AHF, je preiskava pokazala, da je največji vzorčeni proizvajalec Unije proizvajal le AHF. Za druge vzorčene proizvajalce Unije sta proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti temeljili na dejanskih podatkih, zato dejstvo, da so proizvajali tudi ACF, ni vplivalo na sporočeno skupno proizvodno zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti za AHF. Preiskava je pokazala tudi, da so imeli vzorčeni proizvajalci Unije stabilno razmerje proizvodnje med obema vrstama folije. Zato je bila ta trditev v tej fazi zavrnjena. |
| --- | --- |

(81)

Čeprav drži, da je več proizvajalcev Unije proizvajalo tako ACF kot AHF, je preiskava pokazala, da je največji vzorčeni proizvajalec Unije proizvajal le AHF. Za druge vzorčene proizvajalce Unije sta proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti temeljili na dejanskih podatkih, zato dejstvo, da so proizvajali tudi ACF, ni vplivalo na sporočeno skupno proizvodno zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti za AHF. Preiskava je pokazala tudi, da so imeli vzorčeni proizvajalci Unije stabilno razmerje proizvodnje med obema vrstama folije. Zato je bila ta trditev v tej fazi zavrnjena.

4.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (82) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Preglednica 5


  Obseg prodaje in tržni delež na trgu Unije | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje (v tonah) | [41 007–45 870] | [41 007–49 081] | [42 647–52 292] | [41 827–50 457] |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | [100–107] | [104–114] | [102–110] |
| Tržni delež | 55 % | 53 % | 49 % | 47 % |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki, Eurostat, informacije, ki so jih predložili pritožniki. |

(82)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Preglednica 5

Obseg prodaje in tržni delež na trgu Unije

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Obseg prodaje (v tonah)

[41 007–45 870]

[41 007–49 081]

[42 647–52 292]

[41 827–50 457]

Indeks (2011 = 100)

100

[100–107]

[104–114]

[102–110]

Tržni delež

55 %

53 %

49 %

47 %

Vir: Izpolnjeni vprašalniki, Eurostat, informacije, ki so jih predložili pritožniki.

| (83) | Obseg prodaje AHF se je v obravnavanem obdobju rahlo povečal. Največ se je povečal med letoma 2011 in 2013, tj. med 4 % in 14 %. V obdobju preiskave se je obseg prodaje zmanjšal; skupno povečanje obsega prodaje v obravnavanem obdobju je bilo 2- do 10-odstotno. Povečanje obsega prodaje, ob upoštevanju vzporednega povečanja potrošnje in uvoza, med drugim iz Rusije, pa je povzročilo zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije s 55 % leta 2011 na 47 % v obdobju preiskave, tj. zmanjšanje za 8 odstotnih točk v obravnavanem obdobju. Zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije je sovpadalo s povečanjem tržnega deleža ruskega uvoza, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 64. |
| --- | --- |

(83)

Obseg prodaje AHF se je v obravnavanem obdobju rahlo povečal. Največ se je povečal med letoma 2011 in 2013, tj. med 4 % in 14 %. V obdobju preiskave se je obseg prodaje zmanjšal; skupno povečanje obsega prodaje v obravnavanem obdobju je bilo 2- do 10-odstotno. Povečanje obsega prodaje, ob upoštevanju vzporednega povečanja potrošnje in uvoza, med drugim iz Rusije, pa je povzročilo zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije s 55 % leta 2011 na 47 % v obdobju preiskave, tj. zmanjšanje za 8 odstotnih točk v obravnavanem obdobju. Zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije je sovpadalo s povečanjem tržnega deleža ruskega uvoza, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 64.

4.2.3   Rast

| (84) | Medtem ko se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju povečala za 17 % do 28 %, se je obseg prodaje industrije Unije povečal za 2–10 %, kar je povzročilo izgubo tržnega deleža v višini 8 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(84)

Medtem ko se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju povečala za 17 % do 28 %, se je obseg prodaje industrije Unije povečal za 2–10 %, kar je povzročilo izgubo tržnega deleža v višini 8 odstotnih točk.

4.2.4   Zaposlenost in produktivnost

| (85) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 6


  Zaposlenost in produktivnost | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 769 | 787 | 758 | 781 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 102 | 99 | 102 |
| Produktivnost (v tonah/zaposlenega) | 58 | 59 | 64 | 61 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 102 | 112 | 105 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki in informacije, ki so jih predložili pritožniki. |

(85)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 6

Zaposlenost in produktivnost

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Število zaposlenih

769

787

758

781

Indeks (2011 = 100)

100

102

99

102

Produktivnost (v tonah/zaposlenega)

58

59

64

61

Indeks (2011 = 100)

100

102

112

105

Vir: Izpolnjeni vprašalniki in informacije, ki so jih predložili pritožniki.

| (86) | Zaposlovanje v industriji Unije je v obravnavanem obdobju nihalo in se skupno rahlo povečalo za 2 %. |
| --- | --- |

(86)

Zaposlovanje v industriji Unije je v obravnavanem obdobju nihalo in se skupno rahlo povečalo za 2 %.

| (87) | Produktivnost se je med letoma 2011 in 2013 povečala, ker se je proizvodnja povečala bolj kot zaposlovanje, kot prikazuje preglednica 4 v uvodni izjavi 77. Produktivnost se je od leta 2013 do obdobja preiskave zmanjšala za 7 %, vendar je ostala večja kot na začetku obravnavanega obdobja leta 2011. |
| --- | --- |

(87)

Produktivnost se je med letoma 2011 in 2013 povečala, ker se je proizvodnja povečala bolj kot zaposlovanje, kot prikazuje preglednica 4 v uvodni izjavi 77. Produktivnost se je od leta 2013 do obdobja preiskave zmanjšala za 7 %, vendar je ostala večja kot na začetku obravnavanega obdobja leta 2011.

4.2.5   Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (88) | Stopnja dampinga je precej nad stopnjo de minimis. Višina dejanske stopnje dampinga glede na obseg in cene uvoza iz zadevne države znatno vpliva na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(88)

Stopnja dampinga je precej nad stopnjo de minimis. Višina dejanske stopnje dampinga glede na obseg in cene uvoza iz zadevne države znatno vpliva na industrijo Unije.

| (89) | Industrija Unije je bila še vedno v fazi okrevanja od preteklega dampinga, ki ga je povzročil uvoz istega izdelka s poreklom iz Kitajske, Brazilije in Armenije. Ti ukrepi so trenutno predmet vzporedne preiskave v zvezi s pregledom v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe, kot je navedeno v uvodni izjavi 3. |
| --- | --- |

(89)

Industrija Unije je bila še vedno v fazi okrevanja od preteklega dampinga, ki ga je povzročil uvoz istega izdelka s poreklom iz Kitajske, Brazilije in Armenije. Ti ukrepi so trenutno predmet vzporedne preiskave v zvezi s pregledom v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe, kot je navedeno v uvodni izjavi 3.

4.3   Mikroekonomski kazalniki

4.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (90) | Povprečne prodajne cene industrije Unije za nepovezane stranke v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 7


  Povprečne prodajne cene | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (EUR/tono) | 2 932 | 2 714 | 2 705 | 2 597 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 93 | 92 | 89 |
| Proizvodni stroški na enoto (EUR/tono) | 2 995 | 2 794 | 2 699 | 2 651 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 93 | 90 | 89 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(90)

Povprečne prodajne cene industrije Unije za nepovezane stranke v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 7

Povprečne prodajne cene

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (EUR/tono)

2 932

2 714

2 705

2 597

Indeks (2011 = 100)

100

93

92

89

Proizvodni stroški na enoto (EUR/tono)

2 995

2 794

2 699

2 651

Indeks (2011 = 100)

100

93

90

89

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (91) | Povprečna prodajna cena na enoto industrije Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji se je stalno zniževala in se v obravnavanem obdobju skupno znižala za 11 %. |
| --- | --- |

(91)

Povprečna prodajna cena na enoto industrije Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji se je stalno zniževala in se v obravnavanem obdobju skupno znižala za 11 %.

| (92) | Kljub temu znižanju so proizvodni stroški na enoto ostali nad povprečno prodajno ceno industrije Unije, zato industrija Unije ni mogla pokriti proizvodnih stroškov s prodajno ceno, razen leta 2013. Industriji Unije dejansko ni uspelo zvišati prodajne cene zaradi pritiska na cene, ki ga je povzročil dampinški uvoz iz Rusije. |
| --- | --- |

(92)

Kljub temu znižanju so proizvodni stroški na enoto ostali nad povprečno prodajno ceno industrije Unije, zato industrija Unije ni mogla pokriti proizvodnih stroškov s prodajno ceno, razen leta 2013. Industriji Unije dejansko ni uspelo zvišati prodajne cene zaradi pritiska na cene, ki ga je povzročil dampinški uvoz iz Rusije.

| (93) | Več zainteresiranih strani je trdilo, da je gibanje prodajne cene industrije Unije sledilo gibanju cene aluminija na londonski borzi kovin in da zato cene ruskega uvoza niso vplivale na prodajno ceno industrije Unije. Po mnenju teh strani zato ni mogoče trditi, da so cene ruskega uvoza nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije. Preiskava je pokazala, da se je prodajna cena industrije Unije gibala enako kot cene aluminija na londonski borzi kovin. Vendar to ni vplivalo na dejstvo, da so cene ruskega uvoza nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije in s tem izvajale pritisk na cene na trgu Unije, zaradi česar industrija Unije ni mogla zvišati prodajne cene na raven, s katero bi lahko pokrila proizvodne stroške. Zato bi bilo treba ta argument zavrniti. |
| --- | --- |

(93)

Več zainteresiranih strani je trdilo, da je gibanje prodajne cene industrije Unije sledilo gibanju cene aluminija na londonski borzi kovin in da zato cene ruskega uvoza niso vplivale na prodajno ceno industrije Unije. Po mnenju teh strani zato ni mogoče trditi, da so cene ruskega uvoza nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije. Preiskava je pokazala, da se je prodajna cena industrije Unije gibala enako kot cene aluminija na londonski borzi kovin. Vendar to ni vplivalo na dejstvo, da so cene ruskega uvoza nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije in s tem izvajale pritisk na cene na trgu Unije, zaradi česar industrija Unije ni mogla zvišati prodajne cene na raven, s katero bi lahko pokrila proizvodne stroške. Zato bi bilo treba ta argument zavrniti.

4.3.2   Stroški dela

| (94) | Povprečni stroški dela industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 8


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 21 692 | 22 207 | 20 603 | 20 594 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 102 | 95 | 95 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(94)

Povprečni stroški dela industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 8

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

21 692

22 207

20 603

20 594

Indeks (2011 = 100)

100

102

95

95

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (95) | Od leta 2011 do obdobja preiskave so se povprečni stroški dela na zaposlenega pri vzorčenih proizvajalcih Unije znižali za 5 %. Stroški dela so se med letoma 2011 in 2012 najprej povišali za 2 %, nato so se med letoma 2012 in 2013 znižali, v obdobju preiskave pa so ostali nespremenjeni. |
| --- | --- |

(95)

Od leta 2011 do obdobja preiskave so se povprečni stroški dela na zaposlenega pri vzorčenih proizvajalcih Unije znižali za 5 %. Stroški dela so se med letoma 2011 in 2012 najprej povišali za 2 %, nato so se med letoma 2012 in 2013 znižali, v obdobju preiskave pa so ostali nespremenjeni.

4.3.3   Zaloge

| (96) | Zaloge industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 9


  Zaloge | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge | 1 931 | 1 999 | 2 133 | 2 085 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 104 | 110 | 108 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(96)

Zaloge industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 9

Zaloge

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Končne zaloge

1 931

1 999

2 133

2 085

Indeks (2011 = 100)

100

104

110

108

Končne zaloge kot delež proizvodnje

5 %

5 %

5 %

5 %

Indeks (2011 = 100)

100

100

100

100

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (97) | Zalog ni mogoče obravnavati kot pomemben kazalnik škode v tem sektorju, saj proizvodnja in prodaja temeljita predvsem na naročilih, zato proizvajalci običajno vzdržujejo omejene zaloge. Zato so gibanja zalog navedena zgolj informativno. |
| --- | --- |

(97)

Zalog ni mogoče obravnavati kot pomemben kazalnik škode v tem sektorju, saj proizvodnja in prodaja temeljita predvsem na naročilih, zato proizvajalci običajno vzdržujejo omejene zaloge. Zato so gibanja zalog navedena zgolj informativno.

| (98) | Končne zaloge so se v obravnavanem obdobju na splošno povečale za 8 %. Medtem ko so se zaloge med letoma 2011 in 2013 povečale za 10 %, so se od leta 2013 do konca obdobja preiskave rahlo zmanjšale. Končne zaloge kot delež proizvodnje so v celotnem obravnavanem obdobju ostale nespremenjene. |
| --- | --- |

(98)

Končne zaloge so se v obravnavanem obdobju na splošno povečale za 8 %. Medtem ko so se zaloge med letoma 2011 in 2013 povečale za 10 %, so se od leta 2013 do konca obdobja preiskave rahlo zmanjšale. Končne zaloge kot delež proizvodnje so v celotnem obravnavanem obdobju ostale nespremenjene.

4.3.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (99) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 10


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje) | – 2,2 % | – 2,9 % | 0,2 % | – 2,1 % |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 65 | 209 | 104 |
| Denarni tok (v EUR) | 1 505 960 | 2 909 820 | 3 365 140 | 1 962 349 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 193 | 223 | 130 |
| Naložbe (v EUR) | 3 271 904 | 5 404 990 | 4 288 862 | 4 816 442 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 165 | 131 | 147 |
| Donosnost naložb | – 4 % | – 5 % | 0 % | – 3 % |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 60 | 209 | 108 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(99)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 10

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje)

– 2,2 %

– 2,9 %

0,2 %

– 2,1 %

Indeks (2011 = 100)

100

65

209

104

Denarni tok (v EUR)

1 505 960

2 909 820

3 365 140

1 962 349

Indeks (2011 = 100)

100

193

223

130

Naložbe (v EUR)

3 271 904

5 404 990

4 288 862

4 816 442

Indeks (2011 = 100)

100

165

131

147

Donosnost naložb

– 4 %

– 5 %

0 %

– 3 %

Indeks (2011 = 100)

100

60

209

108

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (100) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Industrija Unije je v obravnavanem obdobju ustvarjala izgubo, razen leta 2013, ko je dosegla stopnjo dobička rahlo nad točko preloma. Dobičkonosnost se je med letoma 2011 in 2012 zmanjšala, leta 2013 povečala, vendar se je v obdobju preiskave ponovno zmanjšala in dosegla podobno raven kot leta 2011. Na splošno se je dobičkonosnost v obravnavanem obdobju povečala za 4 %, kar ustreza povečanju za 0,1 odstotne točke, zaradi česar industrija Unije v obdobju preiskave ni mogla doseči dobička. To gibanje je povzročil zlasti pritisk na cene zaradi ruskega uvoza, ki je v Unijo vstopil po dampinških cenah, te pa so nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije, ki jih zato ni mogla povišati za pokritje proizvodnih stroškov. |
| --- | --- |

(100)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Industrija Unije je v obravnavanem obdobju ustvarjala izgubo, razen leta 2013, ko je dosegla stopnjo dobička rahlo nad točko preloma. Dobičkonosnost se je med letoma 2011 in 2012 zmanjšala, leta 2013 povečala, vendar se je v obdobju preiskave ponovno zmanjšala in dosegla podobno raven kot leta 2011. Na splošno se je dobičkonosnost v obravnavanem obdobju povečala za 4 %, kar ustreza povečanju za 0,1 odstotne točke, zaradi česar industrija Unije v obdobju preiskave ni mogla doseči dobička. To gibanje je povzročil zlasti pritisk na cene zaradi ruskega uvoza, ki je v Unijo vstopil po dampinških cenah, te pa so nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije, ki jih zato ni mogla povišati za pokritje proizvodnih stroškov.

| (101) | Neto denarni tok je sposobnost industrije Unije, da sama financira svoje dejavnosti. Denarni tok je v obravnavanem obdobju nihal z naraščajočim gibanjem. Neto denarni tok se je v obravnavanem obdobju na splošno povečal za 30 %. Vendar je treba poudariti, da je denarni tok v absolutnih vrednostih ostal na nizkih ravneh v primerjavi s celotnim prihodkom od prodaje zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(101)

Neto denarni tok je sposobnost industrije Unije, da sama financira svoje dejavnosti. Denarni tok je v obravnavanem obdobju nihal z naraščajočim gibanjem. Neto denarni tok se je v obravnavanem obdobju na splošno povečal za 30 %. Vendar je treba poudariti, da je denarni tok v absolutnih vrednostih ostal na nizkih ravneh v primerjavi s celotnim prihodkom od prodaje zadevnega izdelka.

| (102) | Naložbe so se v obravnavanem obdobju povečale za 47 %. Med letoma 2011 in 2012 so se povečale za 65 %, leta 2013 zmanjšale, v obdobju preiskave pa ponovno povečale. Te naložbe so bile potrebne zlasti za nakup novih strojev in so v obdobju preiskave ostale na dokaj nizkih ravneh v primerjavi s celotnim prihodkom od prodaje. |
| --- | --- |

(102)

Naložbe so se v obravnavanem obdobju povečale za 47 %. Med letoma 2011 in 2012 so se povečale za 65 %, leta 2013 zmanjšale, v obdobju preiskave pa ponovno povečale. Te naložbe so bile potrebne zlasti za nakup novih strojev in so v obdobju preiskave ostale na dokaj nizkih ravneh v primerjavi s celotnim prihodkom od prodaje.

| (103) | Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Enako kot drugi finančni kazalniki je bila donosnost naložb pri proizvodnji in prodaji podobnega izdelka od leta 2011 naprej negativna, razen leta 2013, ko je znašala 0 %, kar je izražalo gibanje dobičkonosnosti. Donosnost naložb se je v obravnavanem obdobju na splošno rahlo povečala za 8 %. |
| --- | --- |

(103)

Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Enako kot drugi finančni kazalniki je bila donosnost naložb pri proizvodnji in prodaji podobnega izdelka od leta 2011 naprej negativna, razen leta 2013, ko je znašala 0 %, kar je izražalo gibanje dobičkonosnosti. Donosnost naložb se je v obravnavanem obdobju na splošno rahlo povečala za 8 %.

| (104) | Kar zadeva zmožnost zbiranja kapitala, je poslabšanje sposobnosti vzorčenih proizvajalcev Unije, da zagotovijo denarna sredstva za podobni izdelek, z zmanjšanjem notranje ustvarjenih sredstev oslabilo njihov finančni položaj. Preiskava je pokazala, da se je v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(104)

Kar zadeva zmožnost zbiranja kapitala, je poslabšanje sposobnosti vzorčenih proizvajalcev Unije, da zagotovijo denarna sredstva za podobni izdelek, z zmanjšanjem notranje ustvarjenih sredstev oslabilo njihov finančni položaj. Preiskava je pokazala, da se je v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala zmožnost zbiranja kapitala.

5.   Sklep o škodi

| (105) | Več glavnih kazalnikov škode je pokazalo negativno gibanje. Kar zadeva dobičkonosnost, je industrija skoraj v celotnem obravnavanem obdobju ustvarjala izgubo, razen leta 2013, ko je dosegla raven le rahlo nad točko preloma; industrija Unije je v obdobju preiskave ustvarila negativno stopnjo dobička v višini – 2,1 %. V obravnavanem obdobju so se prodajne cene znižale za 11 %. Stroški na enoto, ki so se tudi zmanjšali za 11 %, so v celotnem obravnavanem obdobju ostali višji od povprečnih prodajnih cen, razen leta 2013. Tržni delež industrije Unije se je zmanjšal za 8 odstotnih točk, tj. s 55 % leta 2011 na 47 % v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(105)

Več glavnih kazalnikov škode je pokazalo negativno gibanje. Kar zadeva dobičkonosnost, je industrija skoraj v celotnem obravnavanem obdobju ustvarjala izgubo, razen leta 2013, ko je dosegla raven le rahlo nad točko preloma; industrija Unije je v obdobju preiskave ustvarila negativno stopnjo dobička v višini – 2,1 %. V obravnavanem obdobju so se prodajne cene znižale za 11 %. Stroški na enoto, ki so se tudi zmanjšali za 11 %, so v celotnem obravnavanem obdobju ostali višji od povprečnih prodajnih cen, razen leta 2013. Tržni delež industrije Unije se je zmanjšal za 8 odstotnih točk, tj. s 55 % leta 2011 na 47 % v obdobju preiskave.

| (106) | Nekateri kazalniki škode so v obravnavanem obdobju pokazali pozitivno gibanje. Obseg proizvodnje se je v obravnavanem obdobju povečal za 7 %, proizvodna zmogljivost pa za 12 %. Vendar se ta povečanja niso ujemala s povečanjem potrošnje, ki je bilo veliko večje, in sicer med 17 % in 28 % v obravnavanem obdobju. Povečanje obsega prodaje v obravnavanem obdobju je bilo 2- do 10-odstotno. Vendar na trgu s povečujočo se potrošnjo to ni pripomoglo k povečanju tržnega deleža, ampak nasprotno k izgubi tržnega deleža za 8 odstotnih točk. Naložbe so se v obravnavanem obdobju povečale za 47 %. Uporabljene so bile za nakup novih strojev in so v obdobju preiskave ostale na precej nizkih ravneh. Podobno se je denarni tok v obravnavanem obdobju povečal za 30 %, vendar je ostal na nizkih ravneh. Ta pozitivna gibanja torej ne izključujejo obstoja škode. |
| --- | --- |

(106)

Nekateri kazalniki škode so v obravnavanem obdobju pokazali pozitivno gibanje. Obseg proizvodnje se je v obravnavanem obdobju povečal za 7 %, proizvodna zmogljivost pa za 12 %. Vendar se ta povečanja niso ujemala s povečanjem potrošnje, ki je bilo veliko večje, in sicer med 17 % in 28 % v obravnavanem obdobju. Povečanje obsega prodaje v obravnavanem obdobju je bilo 2- do 10-odstotno. Vendar na trgu s povečujočo se potrošnjo to ni pripomoglo k povečanju tržnega deleža, ampak nasprotno k izgubi tržnega deleža za 8 odstotnih točk. Naložbe so se v obravnavanem obdobju povečale za 47 %. Uporabljene so bile za nakup novih strojev in so v obdobju preiskave ostale na precej nizkih ravneh. Podobno se je denarni tok v obravnavanem obdobju povečal za 30 %, vendar je ostal na nizkih ravneh. Ta pozitivna gibanja torej ne izključujejo obstoja škode.

| (107) | Ruski organi so trdili, da v skladu z analizo javno dostopnih finančnih dokumentov pritožnikov ni nastala znatna škoda. Temu nasprotujejo rezultati preiskave, ki temelji na dejansko preverjenih podatkih industrije Unije v zvezi z AHF. Nekateri proizvajalci Unije dejansko niso proizvajali izključno AHF, zato javno dostopni finančni dokumenti ne morejo razkriti dejanskega položaja industrije Unije v zvezi z AHF. Zato sklepi o gospodarskem položaju industrije Unije v smislu člena 3(5) osnovne uredbe ne bi smeli temeljiti na javno dostopnih finančnih dokumentih, temveč na natančnejših in preverjenih informacijah, ki so na voljo med preiskavo. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(107)

Ruski organi so trdili, da v skladu z analizo javno dostopnih finančnih dokumentov pritožnikov ni nastala znatna škoda. Temu nasprotujejo rezultati preiskave, ki temelji na dejansko preverjenih podatkih industrije Unije v zvezi z AHF. Nekateri proizvajalci Unije dejansko niso proizvajali izključno AHF, zato javno dostopni finančni dokumenti ne morejo razkriti dejanskega položaja industrije Unije v zvezi z AHF. Zato sklepi o gospodarskem položaju industrije Unije v smislu člena 3(5) osnovne uredbe ne bi smeli temeljiti na javno dostopnih finančnih dokumentih, temveč na natančnejših in preverjenih informacijah, ki so na voljo med preiskavo. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (108) | Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(108)

Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

E.   VZROČNA ZVEZA

| (109) | Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz Rusije, ni pripisala temu dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so:






  (a) | učinki uvoza iz drugih tretjih držav; |
| --- | --- | --- |

(109)

Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz Rusije, ni pripisala temu dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so:

(a)

učinki uvoza iz drugih tretjih držav;

| (b) | gibanje potrošnje Unije; |
| --- | --- |

(b)

gibanje potrošnje Unije;

| (c) | izvoz industrije Unije; |
| --- | --- |

(c)

izvoz industrije Unije;

| (d) | dejavnost industrije Unije na trgu konverterskih aluminijastih folij („ACF“); |
| --- | --- |

(d)

dejavnost industrije Unije na trgu konverterskih aluminijastih folij („ACF“);

| (e) | stroški surovin. |
| --- | --- |

(e)

stroški surovin.

1.   Učinki dampinškega uvoza

| (110) | Da bi Komisija ugotovila obstoj vzročne zveze med dampinškim uvozom AHF iz Rusije in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, je analizirala obseg in cene uvoza v preiskavi ter obseg, v katerem je ta uvoz povzročil znatno škodo za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(110)

Da bi Komisija ugotovila obstoj vzročne zveze med dampinškim uvozom AHF iz Rusije in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, je analizirala obseg in cene uvoza v preiskavi ter obseg, v katerem je ta uvoz povzročil znatno škodo za industrijo Unije.

| (111) | Preiskava je pokazala, da se je v obravnavanem obdobju obseg dampinškega uvoza iz Rusije po nizki ceni povečal med 35 % in 45 % ter povzročil povečanje tržnega deleža za približno 5 odstotnih točk v istem obdobju. To povečanje je sovpadalo z izgubo tržnega deleža industrije Unije za 8 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(111)

Preiskava je pokazala, da se je v obravnavanem obdobju obseg dampinškega uvoza iz Rusije po nizki ceni povečal med 35 % in 45 % ter povzročil povečanje tržnega deleža za približno 5 odstotnih točk v istem obdobju. To povečanje je sovpadalo z izgubo tržnega deleža industrije Unije za 8 odstotnih točk.

| (112) | Hkrati so cene ruskega uvoza izvajale pritisk na cene na trgu Unije, ki so se v obravnavanem obdobju znižale za 2 % do 8 %, ter nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije v povprečnem razponu od 3 % do 7 %, tako da je stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen znašala približno 12 %, zaradi česar je industrija Unije utrpela izgubo. Čeprav je to nelojalno nižanje cen precejšnje, ga je treba obravnavati ob upoštevanju dejstva, da so bile cene industrije Unije v obdobju preiskave pogosto nižje od proizvodnih stroškov. Industrija Unije je morala v obravnavanem obdobju znižati cene, da bi preprečila nadaljnjo izgubo tržnega deleža. |
| --- | --- |

(112)

Hkrati so cene ruskega uvoza izvajale pritisk na cene na trgu Unije, ki so se v obravnavanem obdobju znižale za 2 % do 8 %, ter nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije v povprečnem razponu od 3 % do 7 %, tako da je stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen znašala približno 12 %, zaradi česar je industrija Unije utrpela izgubo. Čeprav je to nelojalno nižanje cen precejšnje, ga je treba obravnavati ob upoštevanju dejstva, da so bile cene industrije Unije v obdobju preiskave pogosto nižje od proizvodnih stroškov. Industrija Unije je morala v obravnavanem obdobju znižati cene, da bi preprečila nadaljnjo izgubo tržnega deleža.

| (113) | Ruski uvoz je po uvedbi ukrepov proti Braziliji in Kitajski prevzel velik obseg tržnih deležev njihovega uvoza, industrija Unije pa si od preteklih dampinških praks teh držav ni mogla v celoti opomoči. To je povzročilo izgube industrije Unije od leta 2011 do obdobja preiskave, razen leta 2013, ko je bila dobičkonosnost rahlo pozitivna, vendar še vedno pod 5-odstotnim ciljnim dobičkom (glej uvodni izjavi 176 in 177). |
| --- | --- |

(113)

Ruski uvoz je po uvedbi ukrepov proti Braziliji in Kitajski prevzel velik obseg tržnih deležev njihovega uvoza, industrija Unije pa si od preteklih dampinških praks teh držav ni mogla v celoti opomoči. To je povzročilo izgube industrije Unije od leta 2011 do obdobja preiskave, razen leta 2013, ko je bila dobičkonosnost rahlo pozitivna, vendar še vedno pod 5-odstotnim ciljnim dobičkom (glej uvodni izjavi 176 in 177).

| (114) | Proizvajalec izvoznik je trdil, da se je uvoz iz Rusije povečal zaradi uvedbe ukrepov proti Kitajski, Braziliji in Armeniji, saj so ti ukrepi izboljšali dostop do trga Unije za druge tretje države, vključno z Rusijo. |
| --- | --- |

(114)

Proizvajalec izvoznik je trdil, da se je uvoz iz Rusije povečal zaradi uvedbe ukrepov proti Kitajski, Braziliji in Armeniji, saj so ti ukrepi izboljšali dostop do trga Unije za druge tretje države, vključno z Rusijo.

| (115) | Preiskava je pokazala, da je ruski izvoz dejansko v veliki meri nadomestil kitajske in brazilske tržne deleže v Uniji. Vendar je bil ruski uvoz izveden po dampinških cenah, kar je nelojalno znižalo prodajne cene industrije Unije in sovpadalo s poslabšanjem položaja industrije Unije. Na podlagi tega je mogoče ugotoviti jasno vzročno zvezo med ruskim uvozom in znatno škodo za industrijo Unije, pri čemer ni pomembno, ali se je ruski uvoz povečal le zaradi protidampinških ukrepov, uvedenih na uvoz drugih tretjih držav. Zato je bil ta argument v tej fazi zavrnjen. Tudi če bi uvedba protidampinških dajatev na uvoz iz Kitajske, Brazilije in Armenije vplivala na položaj industrije Unije, bi bila v vsakem primeru le posredni vzrok in je ni mogoče šteti za „druge dejavnike“ v smislu člena 3(7) osnovne uredbe. Preiskava je pokazala, da škodo povzroča dampinški uvoz iz Rusije. Ta razlaga je skladna s sodbo Sodišča Evropske unije v zadevi C-638/11 P z dne 14. novembra 2013, Svet Evropske unije proti Gul Ahmed Textile Mills Ltd. |
| --- | --- |

(115)

Preiskava je pokazala, da je ruski izvoz dejansko v veliki meri nadomestil kitajske in brazilske tržne deleže v Uniji. Vendar je bil ruski uvoz izveden po dampinških cenah, kar je nelojalno znižalo prodajne cene industrije Unije in sovpadalo s poslabšanjem položaja industrije Unije. Na podlagi tega je mogoče ugotoviti jasno vzročno zvezo med ruskim uvozom in znatno škodo za industrijo Unije, pri čemer ni pomembno, ali se je ruski uvoz povečal le zaradi protidampinških ukrepov, uvedenih na uvoz drugih tretjih držav. Zato je bil ta argument v tej fazi zavrnjen. Tudi če bi uvedba protidampinških dajatev na uvoz iz Kitajske, Brazilije in Armenije vplivala na položaj industrije Unije, bi bila v vsakem primeru le posredni vzrok in je ni mogoče šteti za „druge dejavnike“ v smislu člena 3(7) osnovne uredbe. Preiskava je pokazala, da škodo povzroča dampinški uvoz iz Rusije. Ta razlaga je skladna s sodbo Sodišča Evropske unije v zadevi C-638/11 P z dne 14. novembra 2013, Svet Evropske unije proti Gul Ahmed Textile Mills Ltd.

| (116) | Na podlagi navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da so škodljive razmere v industriji Unije sovpadale z znatnim povečanjem uvoza po dampinških cenah iz Rusije in da je imel uvoz iz Rusije odločilno vlogo pri tem, da industrija Unije ni mogla okrevati po znatni škodi, ki jo je zaradi njega utrpela v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(116)

Na podlagi navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da so škodljive razmere v industriji Unije sovpadale z znatnim povečanjem uvoza po dampinških cenah iz Rusije in da je imel uvoz iz Rusije odločilno vlogo pri tem, da industrija Unije ni mogla okrevati po znatni škodi, ki jo je zaradi njega utrpela v obdobju preiskave.

2.   Učinki drugih dejavnikov

2.1   Učinki uvoza iz drugih tretjih držav

| (117) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

  Preglednica 11


  Uvoz iz drugih tretjih držav











  Država | | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kitajska | Obseg (v tonah) | [2 843–3 205] | [967–1 378] | [1 137–1 603] | [1 222–1 699] |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | [34–43] | [40–50] | [43–53] |
| Tržni delež | 4 % | 1 % | 1 % | 2 % |
| Povprečna cena (EUR/tono) | 2 251 | 2 417 | 2 306 | 2 131 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 107 | 102 | 95 |
| Turčija | Obseg (v tonah) | [5 120–6 100] | [8 090–10 553] | [11 213–14 213] | [11 520–14 579] |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | [158–173] | [219–233] | [225–239] |
| Tržni delež | 7 % | 11 % | 13 % | 13 % |
| Povprečna cena (EUR/tono) | 2 950 | 2 743 | 2 710 | 2 571 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 93 | 92 | 87 |
| Druge tretje države | Obseg (v tonah) | [3 100–3 750] | [279–750] | [1 891–3 000] | [3 162–4 313] |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | [9–20] | [61–80] | [102–115] |
| Tržni delež | 4 % | 1 % | 2 % | 4 % |
| Povprečna cena (EUR/tono) | 2 878 | 2 830 | 2 687 | 2 406 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 98 | 93 | 84 |
| Celotni uvoz | Obseg (v tonah) | [31 200–38 900] | [33 696–45 513] | [42 120–58 325] | [42 744–60 684] |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | [108–117] | [135–150] | [137–156] |
| Tržni delež | 45 % | 47 % | 51 % | 53 % |
| Povprečna cena (EUR/tono) | 2 512 | 2 452 | 2 399 | 2 360 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 98 | 95 | 94 |
| Vir: Eurostat in izpolnjen vprašalnik. |

(117)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

Preglednica 11

Uvoz iz drugih tretjih držav

Država

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Kitajska

Obseg (v tonah)

[2 843–3 205]

[967–1 378]

[1 137–1 603]

[1 222–1 699]

Indeks (2011 = 100)

100

[34–43]

[40–50]

[43–53]

Tržni delež

4 %

1 %

1 %

2 %

Povprečna cena (EUR/tono)

2 251

2 417

2 306

2 131

Indeks (2011 = 100)

100

107

102

95

Turčija

Obseg (v tonah)

[5 120–6 100]

[8 090–10 553]

[11 213–14 213]

[11 520–14 579]

Indeks (2011 = 100)

100

[158–173]

[219–233]

[225–239]

Tržni delež

7 %

11 %

13 %

13 %

Povprečna cena (EUR/tono)

2 950

2 743

2 710

2 571

Indeks (2011 = 100)

100

93

92

87

Druge tretje države

Obseg (v tonah)

[3 100–3 750]

[279–750]

[1 891–3 000]

[3 162–4 313]

Indeks (2011 = 100)

100

[9–20]

[61–80]

[102–115]

Tržni delež

4 %

1 %

2 %

4 %

Povprečna cena (EUR/tono)

2 878

2 830

2 687

2 406

Indeks (2011 = 100)

100

98

93

84

Celotni uvoz

Obseg (v tonah)

[31 200–38 900]

[33 696–45 513]

[42 120–58 325]

[42 744–60 684]

Indeks (2011 = 100)

100

[108–117]

[135–150]

[137–156]

Tržni delež

45 %

47 %

51 %

53 %

Povprečna cena (EUR/tono)

2 512

2 452

2 399

2 360

Indeks (2011 = 100)

100

98

95

94

Vir: Eurostat in izpolnjen vprašalnik.

| (118) | Za uvoz iz Kitajske in Brazilije se uporabljajo protidampinške dajatve. Uvoz iz Brazilije se ni izvajal v celotnem obravnavanem obdobju. Obseg uvoza iz Kitajske se je zmanjšal v razponu od 47 % do 57 % z ustreznim zmanjšanjem tržnega deleža v obravnavanem obdobju s 4 % na 2 %, to je za 2 odstotni točki. Obseg in tržni delež tega uvoza sta v celotnem obravnavanem obdobju ostala na nizki ravni. Kitajske cene so se v obravnavanem obdobju znižale za 5 %. Poudariti je treba, da je približno 75 % celotnega uvoza iz Kitajske v obdobju preiskave vstopilo na trg Unije v okviru postopka aktivnega oplemenitenja, torej brez protidampinških dajatev. Ta uvoz, ki ustreza tržnemu deležu, višjemu od 1 %, je neposredno konkuriral prodaji industrije Unije in nelojalno znižal cene Unije za približno 13 %. |
| --- | --- |

(118)

Za uvoz iz Kitajske in Brazilije se uporabljajo protidampinške dajatve. Uvoz iz Brazilije se ni izvajal v celotnem obravnavanem obdobju. Obseg uvoza iz Kitajske se je zmanjšal v razponu od 47 % do 57 % z ustreznim zmanjšanjem tržnega deleža v obravnavanem obdobju s 4 % na 2 %, to je za 2 odstotni točki. Obseg in tržni delež tega uvoza sta v celotnem obravnavanem obdobju ostala na nizki ravni. Kitajske cene so se v obravnavanem obdobju znižale za 5 %. Poudariti je treba, da je približno 75 % celotnega uvoza iz Kitajske v obdobju preiskave vstopilo na trg Unije v okviru postopka aktivnega oplemenitenja, torej brez protidampinških dajatev. Ta uvoz, ki ustreza tržnemu deležu, višjemu od 1 %, je neposredno konkuriral prodaji industrije Unije in nelojalno znižal cene Unije za približno 13 %.

| (119) | Obseg uvoza iz Turčije se je v obravnavanem obdobju povečal med 125 % in 139 %, njegov tržni delež pa s približno 7 % na 13 %. Turške uvozne cene so se v obravnavanem obdobju znižale za 13 %, vendar so ostale nad ravnjo cene uvoza iz drugih tretjih držav, vključno z Rusijo in Kitajsko, in so bile v obdobju preiskave na podobnih ravneh kot cene industrije Unije. |
| --- | --- |

(119)

Obseg uvoza iz Turčije se je v obravnavanem obdobju povečal med 125 % in 139 %, njegov tržni delež pa s približno 7 % na 13 %. Turške uvozne cene so se v obravnavanem obdobju znižale za 13 %, vendar so ostale nad ravnjo cene uvoza iz drugih tretjih držav, vključno z Rusijo in Kitajsko, in so bile v obdobju preiskave na podobnih ravneh kot cene industrije Unije.

| (120) | Skupno povečanje uvoza iz drugih tretjih držav je bilo 2- do 15-odstotno. Ko pa se je potrošnja Unije povečala, se je njegov celotni tržni delež zmanjšal s 4 % leta 2011 na 2 % leta 2013, nato pa do konca obdobja preiskave povečal na 4 %; njegove cene so bile nižje od cen industrije Unije, razen leta 2012. |
| --- | --- |

(120)

Skupno povečanje uvoza iz drugih tretjih držav je bilo 2- do 15-odstotno. Ko pa se je potrošnja Unije povečala, se je njegov celotni tržni delež zmanjšal s 4 % leta 2011 na 2 % leta 2013, nato pa do konca obdobja preiskave povečal na 4 %; njegove cene so bile nižje od cen industrije Unije, razen leta 2012.

| (121) | Glede na to je mogoče sklepati, da je uvoz iz Kitajske, čeprav je bil njegov obseg majhen, delno povzročil škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, vendar brez prekinitve vzorčne zveze med uvozom iz Rusije in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Poleg tega velja mnenje, da je škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, morda delno povzročil tudi uvoz iz Turčije, vendar brez prekinitve vzorčne zveze med uvozom iz Rusije in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, ob upoštevanju njegovega manjšega obsega in višjih cen v primerjavi z ruskim izvozom. |
| --- | --- |

(121)

Glede na to je mogoče sklepati, da je uvoz iz Kitajske, čeprav je bil njegov obseg majhen, delno povzročil škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, vendar brez prekinitve vzorčne zveze med uvozom iz Rusije in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Poleg tega velja mnenje, da je škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, morda delno povzročil tudi uvoz iz Turčije, vendar brez prekinitve vzorčne zveze med uvozom iz Rusije in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, ob upoštevanju njegovega manjšega obsega in višjih cen v primerjavi z ruskim izvozom.

| (122) | Ena zainteresirana stran je trdila, da bi bilo treba znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, pripisati uvozu iz Turčije in Južne Koreje. V zvezi s Turčijo je bilo ugotovljeno, da je uvoz morda delno povzročil škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, vendar ne da bi se prekinila vzročna zveza med dampinškim uvozom iz Rusije in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. V zvezi z Južno Korejo je ta stran trdila, da se je za uvoz uporabljal režim iz Sporazuma o prosti trgovini med EU in Južno Korejo, ki je začel veljati leta 2011 (5). V zvezi z Južno Korejo je bil obseg uvoza v celotnem obravnavanem obdobju skoraj neobstoječ. Na podlagi tega so bile te trditve v tej fazi zavrnjene. |
| --- | --- |

(122)

Ena zainteresirana stran je trdila, da bi bilo treba znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, pripisati uvozu iz Turčije in Južne Koreje. V zvezi s Turčijo je bilo ugotovljeno, da je uvoz morda delno povzročil škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, vendar ne da bi se prekinila vzročna zveza med dampinškim uvozom iz Rusije in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. V zvezi z Južno Korejo je ta stran trdila, da se je za uvoz uporabljal režim iz Sporazuma o prosti trgovini med EU in Južno Korejo, ki je začel veljati leta 2011 (5). V zvezi z Južno Korejo je bil obseg uvoza v celotnem obravnavanem obdobju skoraj neobstoječ. Na podlagi tega so bile te trditve v tej fazi zavrnjene.

2.2   Gibanje potrošnje Unije

| (123) | Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju znatno povečala med 17 % in 28 %. To povečanje je mogoče pojasniti predvsem s povečanjem uvoza, saj se je obseg prodaje industrije Unije v obravnavanem obdobju zgolj rahlo povečal, izguba tržnega deleža pa je znašala približno 8 odstotnih točk. Hkrati je ruskemu uvozu uspelo prevzeti približno 5 odstotnih točk tržnega deleža. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da gibanje potrošnje ni povzročilo znatne škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(123)

Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju znatno povečala med 17 % in 28 %. To povečanje je mogoče pojasniti predvsem s povečanjem uvoza, saj se je obseg prodaje industrije Unije v obravnavanem obdobju zgolj rahlo povečal, izguba tržnega deleža pa je znašala približno 8 odstotnih točk. Hkrati je ruskemu uvozu uspelo prevzeti približno 5 odstotnih točk tržnega deleža. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da gibanje potrošnje ni povzročilo znatne škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (124) | Proizvajalec izvoznik je trdil, da se uvoz iz Rusije ni bistveno povečal in ni imel škodljivih učinkov, saj je zgolj sledil gibanju potrošnje, industrija Unije pa je povečala prodajo ACF v škodo AHF. |
| --- | --- |

(124)

Proizvajalec izvoznik je trdil, da se uvoz iz Rusije ni bistveno povečal in ni imel škodljivih učinkov, saj je zgolj sledil gibanju potrošnje, industrija Unije pa je povečala prodajo ACF v škodo AHF.

| (125) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 132, domneva, da je industrija Unije povečala prodajo ACF v škodo prodaji AHF, med preiskavo ni bila potrjena, zato je bila zavrnjena. Preiskava je ugotovila povečanje dampinškega uvoza iz Rusije, ki je povzročilo pritisk na cene na trgu Unije. V zvezi s tem se je štelo za nepomembno, da je ruski uvoz sledil gibanju potrošnje. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(125)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 132, domneva, da je industrija Unije povečala prodajo ACF v škodo prodaji AHF, med preiskavo ni bila potrjena, zato je bila zavrnjena. Preiskava je ugotovila povečanje dampinškega uvoza iz Rusije, ki je povzročilo pritisk na cene na trgu Unije. V zvezi s tem se je štelo za nepomembno, da je ruski uvoz sledil gibanju potrošnje. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

2.3   Izvoz industrije Unije

| (126) | Proizvajalec izvoznik je trdil, da je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil nezadosten izvoz industrije Unije. |
| --- | --- |

(126)

Proizvajalec izvoznik je trdil, da je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil nezadosten izvoz industrije Unije.

| (127) | Obseg izvoza industrije Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

  Preglednica 14


  Izvoz industrije Unije | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza | 813 | 1 351 | 1 159 | 1 182 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 166 | 143 | 145 |
| Povprečna cena na enoto (EUR/tono) | 3 061 | 2 810 | 2 897 | 2 806 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 92 | 95 | 92 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki in informacije, ki so jih predložili pritožniki. |

(127)

Obseg izvoza industrije Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

Preglednica 14

Izvoz industrije Unije

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Obseg izvoza

813

1 351

1 159

1 182

Indeks (2011 = 100)

100

166

143

145

Povprečna cena na enoto (EUR/tono)

3 061

2 810

2 897

2 806

Indeks (2011 = 100)

100

92

95

92

Vir: Izpolnjeni vprašalniki in informacije, ki so jih predložili pritožniki.

| (128) | Preiskava je pokazala, da je izvoz industrije Unije v druge tretje države ostal na nizkih ravneh v primerjavi s prodajo industrije Unije na trgu Unije, čeprav se je v obravnavanem obdobju povečal. Preiskava je prav tako pokazala, da so bile za vzorčene proizvajalce Unije cene izvoza višje od povprečne prodajne cene na enoto v Uniji in da so lahko pokrili proizvodne stroške. Poleg tega se dobičkonosnost industrije Unije iz uvodne izjave 99 nanaša le na prodajo podobnega izdelka na trgu Unije, zato se kakršen koli učinek izvoza industrije Unije na trge drugih tretjih držav v tej analizi ni upošteval. Zato je bil ta argument zavrnjen. |
| --- | --- |

(128)

Preiskava je pokazala, da je izvoz industrije Unije v druge tretje države ostal na nizkih ravneh v primerjavi s prodajo industrije Unije na trgu Unije, čeprav se je v obravnavanem obdobju povečal. Preiskava je prav tako pokazala, da so bile za vzorčene proizvajalce Unije cene izvoza višje od povprečne prodajne cene na enoto v Uniji in da so lahko pokrili proizvodne stroške. Poleg tega se dobičkonosnost industrije Unije iz uvodne izjave 99 nanaša le na prodajo podobnega izdelka na trgu Unije, zato se kakršen koli učinek izvoza industrije Unije na trge drugih tretjih držav v tej analizi ni upošteval. Zato je bil ta argument zavrnjen.

2.4   Dejavnost industrije Unije na trgu konverterske aluminijaste folije („ACF“)

| (129) | Veliko proizvajalcev Unije je proizvajalo tako AHF kot ACF. AHF je drugačen izdelek, ki se uporablja za drugačne namene kot AHF. Vendar so se AHF in ACF, kot je navedeno v uvodni izjavi 80, proizvajale v istih proizvodnih obratih in z isto opremo. Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je industrija Unije povečala proizvodnjo in prodajo donosnejše ACF v škodo AHF, zato bi bila kakršna koli izguba obsega prodaje in tržnega deleža AHF posledica tega preklopa in ne povečanja uvoza AHF iz Rusije. |
| --- | --- |

(129)

Veliko proizvajalcev Unije je proizvajalo tako AHF kot ACF. AHF je drugačen izdelek, ki se uporablja za drugačne namene kot AHF. Vendar so se AHF in ACF, kot je navedeno v uvodni izjavi 80, proizvajale v istih proizvodnih obratih in z isto opremo. Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je industrija Unije povečala proizvodnjo in prodajo donosnejše ACF v škodo AHF, zato bi bila kakršna koli izguba obsega prodaje in tržnega deleža AHF posledica tega preklopa in ne povečanja uvoza AHF iz Rusije.

| (130) | Poleg tega je proizvajalec izvoznik trdil, da so znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročila negativna gibanja na trgu ACF, pri čemer je industrija Unije trdila, da je utrpela škodo zaradi uvoza tega izdelka iz Kitajske, v zvezi s tem pa je Komisija decembra 2014 začela protidampinški postopek (6). |
| --- | --- |

(130)

Poleg tega je proizvajalec izvoznik trdil, da so znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročila negativna gibanja na trgu ACF, pri čemer je industrija Unije trdila, da je utrpela škodo zaradi uvoza tega izdelka iz Kitajske, v zvezi s tem pa je Komisija decembra 2014 začela protidampinški postopek (6).

| (131) | Preiskava je pokazala, da proizvajalci ACF in AHF v Uniji, čeprav se delno prekrivajo, niso isti. Največji vzorčeni proizvajalec AHF v Uniji iz sedanje preiskave je tako proizvajal le AHF, drugi vzorčeni proizvajalci Unije pa so imeli v obravnavanem obdobju sorazmerno stabilno razmerje proizvodnje in prodaje med AHF in ACF. Preiskava torej ni potrdila domnev, da je industrija Unije preklopila s proizvodnje AHF na proizvodnjo ACF. Poleg tega je preiskava pokazala, da proizvajalci Unije, ki proizvajajo tako AHF kot ACF, niso mogli brez težav preklopiti z enega izdelka na drugega, saj je za povečanje učinkovitosti potrebna proizvodnja obeh izdelkov v določenem obsegu. |
| --- | --- |

(131)

Preiskava je pokazala, da proizvajalci ACF in AHF v Uniji, čeprav se delno prekrivajo, niso isti. Največji vzorčeni proizvajalec AHF v Uniji iz sedanje preiskave je tako proizvajal le AHF, drugi vzorčeni proizvajalci Unije pa so imeli v obravnavanem obdobju sorazmerno stabilno razmerje proizvodnje in prodaje med AHF in ACF. Preiskava torej ni potrdila domnev, da je industrija Unije preklopila s proizvodnje AHF na proizvodnjo ACF. Poleg tega je preiskava pokazala, da proizvajalci Unije, ki proizvajajo tako AHF kot ACF, niso mogli brez težav preklopiti z enega izdelka na drugega, saj je za povečanje učinkovitosti potrebna proizvodnja obeh izdelkov v določenem obsegu.

| (132) | Ena zainteresirana stran je trdila, da je kitajski uvoz ACF vplival na splošen položaj industrije Unije in torej povzročil znatno škodo industriji AHF v Uniji. Vendar podatki o škodi, analizirani v uvodnih izjavah 71 do 107, in sklep iz uvodne izjave 108 kažejo, da je industrija Unije utrpela znatno škodo, povezano izključno s proizvodnjo in prodajo AHF. Učinek domnevne škode, povezane s proizvodnjo in prodajo ACF proizvajalcem Unije, ki proizvajajo tako ACF kot AHF, če sploh obstaja, zato ni vključen v omenjene podatke o škodi. Zato je bil ta argument v tej fazi zavrnjen. |
| --- | --- |

(132)

Ena zainteresirana stran je trdila, da je kitajski uvoz ACF vplival na splošen položaj industrije Unije in torej povzročil znatno škodo industriji AHF v Uniji. Vendar podatki o škodi, analizirani v uvodnih izjavah 71 do 107, in sklep iz uvodne izjave 108 kažejo, da je industrija Unije utrpela znatno škodo, povezano izključno s proizvodnjo in prodajo AHF. Učinek domnevne škode, povezane s proizvodnjo in prodajo ACF proizvajalcem Unije, ki proizvajajo tako ACF kot AHF, če sploh obstaja, zato ni vključen v omenjene podatke o škodi. Zato je bil ta argument v tej fazi zavrnjen.

2.5   Stroški surovin

| (133) | Aluminij je glavna surovina za proizvodnjo AHF in je v obdobju preiskave ustvaril približno 75 % proizvodnih stroškov industrije Unije. |
| --- | --- |

(133)

Aluminij je glavna surovina za proizvodnjo AHF in je v obdobju preiskave ustvaril približno 75 % proizvodnih stroškov industrije Unije.

| (134) | Proizvajalec izvoznik je trdil, da je bila industrija Unije v slabšem položaju, saj ni bila vertikalno integrirana in je morala aluminij kupiti. Poleg tega je proizvajalec izvoznik trdil, da so ravni cen aluminija v Uniji višje zaradi carin, ki se uporabljajo za surov aluminij, in sicer med 3 % in 6 %, kar bi povišalo premijo za kovine, ki velja znotraj EU in je sestavni del cene kovin, s tem pa sestavni del cene aluminija. |
| --- | --- |

(134)

Proizvajalec izvoznik je trdil, da je bila industrija Unije v slabšem položaju, saj ni bila vertikalno integrirana in je morala aluminij kupiti. Poleg tega je proizvajalec izvoznik trdil, da so ravni cen aluminija v Uniji višje zaradi carin, ki se uporabljajo za surov aluminij, in sicer med 3 % in 6 %, kar bi povišalo premijo za kovine, ki velja znotraj EU in je sestavni del cene kovin, s tem pa sestavni del cene aluminija.

| (135) | Svetovna referenca za ceno primarnega aluminija je kotacija na londonski borzi kovin. Premije so dodana dajatev, ki se plača poleg gotovinske cene na londonski borzi kovin, združene pa sestavljajo skupno stopnjo, ki se plača talilnicami ali trgovcem za pridobivanje aluminija. Cene na londonski borzi kovin so se v obravnavanem obdobju znižale za več kot 20 %. Premija se je v obravnavanem obdobju več kot podvojila. Vendar če upoštevamo, da cena na londonski borzi kovin in premija sestavljata skupni strošek aluminija, so se stroški v obravnavanem obdobju zmanjšali za približno 11 %. |
| --- | --- |

(135)

Svetovna referenca za ceno primarnega aluminija je kotacija na londonski borzi kovin. Premije so dodana dajatev, ki se plača poleg gotovinske cene na londonski borzi kovin, združene pa sestavljajo skupno stopnjo, ki se plača talilnicami ali trgovcem za pridobivanje aluminija. Cene na londonski borzi kovin so se v obravnavanem obdobju znižale za več kot 20 %. Premija se je v obravnavanem obdobju več kot podvojila. Vendar če upoštevamo, da cena na londonski borzi kovin in premija sestavljata skupni strošek aluminija, so se stroški v obravnavanem obdobju zmanjšali za približno 11 %.

| (136) | Preiskava je pokazala, da sta tako industrija Unije kot ruski proizvajalec izvoznik krila primerljive stroške pri pridobivanju surovin za proizvodnjo AHF, saj so tržne cene te surovine na ruskem trgu in trgu Unije neposredno povezane z londonsko borzo kovin. Zato bi bilo treba trditve iz uvodne izjave 134 zavrniti. Medtem ko so se prodajne cene industrije Unije in uvozne cene AHF iz Rusije zniževale glede na gibanje cen aluminija, ki kotira na londonski borzi kovin, je bilo pri preiskavi ugotovljeno, da so bile cene ruskega uvoza AHF v obravnavanem obdobju stalno nižje od cen industrije Unije, ki so jih v obdobju preiskave nelojalno znižale med 3 % in 7 %. Kot je že bilo navedeno v uvodni izjavi 92, je preiskava pokazala, da industrija Unije s prodajnimi cenami AHF ni mogla pokriti proizvodnih stroškov na enoto zaradi pritiska na cene, ki ga je izvajal dampinški uvoz, čeprav so se proizvodni stroški na enoto zmanjšali. Zato bi bilo treba ta argument v tej fazi zavrniti. |
| --- | --- |

(136)

Preiskava je pokazala, da sta tako industrija Unije kot ruski proizvajalec izvoznik krila primerljive stroške pri pridobivanju surovin za proizvodnjo AHF, saj so tržne cene te surovine na ruskem trgu in trgu Unije neposredno povezane z londonsko borzo kovin. Zato bi bilo treba trditve iz uvodne izjave 134 zavrniti. Medtem ko so se prodajne cene industrije Unije in uvozne cene AHF iz Rusije zniževale glede na gibanje cen aluminija, ki kotira na londonski borzi kovin, je bilo pri preiskavi ugotovljeno, da so bile cene ruskega uvoza AHF v obravnavanem obdobju stalno nižje od cen industrije Unije, ki so jih v obdobju preiskave nelojalno znižale med 3 % in 7 %. Kot je že bilo navedeno v uvodni izjavi 92, je preiskava pokazala, da industrija Unije s prodajnimi cenami AHF ni mogla pokriti proizvodnih stroškov na enoto zaradi pritiska na cene, ki ga je izvajal dampinški uvoz, čeprav so se proizvodni stroški na enoto zmanjšali. Zato bi bilo treba ta argument v tej fazi zavrniti.

3.   Sklep o vzročni zvezi

| (137) | Zgornja analiza kaže znatno povečanje obsega in tržnega deleža dampinškega uvoza iz Rusije v obravnavanem obdobju in vzporedno znižanje uvoznih cen v istem obdobju. |
| --- | --- |

(137)

Zgornja analiza kaže znatno povečanje obsega in tržnega deleža dampinškega uvoza iz Rusije v obravnavanem obdobju in vzporedno znižanje uvoznih cen v istem obdobju.

| (138) | To povečanje tržnega deleža je sovpadalo z znatnim padcem tržnega deleža industrije Unije. Zaradi pritiska na cene, ki ga je izvajal uvoz na trgu Unije, industrija Unije ni mogla dvigniti prodajnih cen na dobičkonosno raven kljub znižanju proizvodnih stroškov na enoto, zaradi česar je ustvarila izgubo. Zato si industrija Unije ni mogla v celoti opomoči od učinkov preteklega dampinškega uvoza iz Brazilije, Kitajske in Armenije ter je v obdobju preiskave utrpela znatno škodo. |
| --- | --- |

(138)

To povečanje tržnega deleža je sovpadalo z znatnim padcem tržnega deleža industrije Unije. Zaradi pritiska na cene, ki ga je izvajal uvoz na trgu Unije, industrija Unije ni mogla dvigniti prodajnih cen na dobičkonosno raven kljub znižanju proizvodnih stroškov na enoto, zaradi česar je ustvarila izgubo. Zato si industrija Unije ni mogla v celoti opomoči od učinkov preteklega dampinškega uvoza iz Brazilije, Kitajske in Armenije ter je v obdobju preiskave utrpela znatno škodo.

| (139) | Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, kot so učinek uvoza iz drugih tretjih držav, gibanje potrošnje Unije, izvoz industrije Unije, dejavnost industrije Unije na trgu ACF in stroški surovin. |
| --- | --- |

(139)

Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, kot so učinek uvoza iz drugih tretjih držav, gibanje potrošnje Unije, izvoz industrije Unije, dejavnost industrije Unije na trgu ACF in stroški surovin.

| (140) | Proučitev teh drugih dejavnikov je razkrila, da je škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil zlasti uvoz iz Turčije in Kitajske. Vendar je bilo glede na višje cene in manjši obseg turškega uvoza v primerjavi z uvozom iz Rusije ter majhen obseg kitajskega uvoza sklenjeno, da ti dejavniki ne bi mogli prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Rusije in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(140)

Proučitev teh drugih dejavnikov je razkrila, da je škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil zlasti uvoz iz Turčije in Kitajske. Vendar je bilo glede na višje cene in manjši obseg turškega uvoza v primerjavi z uvozom iz Rusije ter majhen obseg kitajskega uvoza sklenjeno, da ti dejavniki ne bi mogli prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Rusije in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (141) | Na podlagi navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica dampinškega uvoza iz zadevne države in da drugi posamično ali skupaj upoštevani dejavniki niso prekinili vzročne zveze. Škoda se večinoma kaže v finančnih izgubah in izgubi tržnega deleža na trgu Unije. |
| --- | --- |

(141)

Na podlagi navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica dampinškega uvoza iz zadevne države in da drugi posamično ali skupaj upoštevani dejavniki niso prekinili vzročne zveze. Škoda se večinoma kaže v finančnih izgubah in izgubi tržnega deleža na trgu Unije.

F.   INTERES UNIJE

1.   Uvodna opomba

| (142) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi o škodljivem dampingu jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, trgovcev, uvoznikov in uporabnikov. |
| --- | --- |

(142)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi o škodljivem dampingu jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, trgovcev, uvoznikov in uporabnikov.

2.   Interes industrije Unije

| (143) | Preiskava je pokazala, da industrija Unije ni v celoti okrevala od preteklega dampinga in je utrpela znatno škodo zaradi dampinškega uvoza iz zadevne države v obdobju preiskave. Glavni kazalniki škode so pokazali negativna gibanja, zlasti tržni delež in dobičkonosnost. |
| --- | --- |

(143)

Preiskava je pokazala, da industrija Unije ni v celoti okrevala od preteklega dampinga in je utrpela znatno škodo zaradi dampinškega uvoza iz zadevne države v obdobju preiskave. Glavni kazalniki škode so pokazali negativna gibanja, zlasti tržni delež in dobičkonosnost.

| (144) | Pričakuje se, da se bodo uvozne cene po uvedbi ukrepov zvišale, pritisk na cene industrije Unije, ki ga trenutno izvaja dampinški uvoz, pa se bo zmanjšal. Zato bi bilo treba industriji Unije omogočiti povišanje cen, da bi lahko pokrila proizvodne stroške in postopno dosegla dobičkonosno raven. Poleg tega bo lahko industrija Unije povečala obseg prodaje in tržni delež na trgu Unije. |
| --- | --- |

(144)

Pričakuje se, da se bodo uvozne cene po uvedbi ukrepov zvišale, pritisk na cene industrije Unije, ki ga trenutno izvaja dampinški uvoz, pa se bo zmanjšal. Zato bi bilo treba industriji Unije omogočiti povišanje cen, da bi lahko pokrila proizvodne stroške in postopno dosegla dobičkonosno raven. Poleg tega bo lahko industrija Unije povečala obseg prodaje in tržni delež na trgu Unije.

| (145) | Zelo verjetno je, da se bo brez ukrepov položaj industrije Unije še poslabšal, zlasti glede na izgube, ki jih je utrpela v obdobju preiskave, in pričakovan stalni pritisk dampinškega uvoza iz Rusije na cene. Prišlo bo do nadaljnjih izgub tržnega deleža, saj bodo stranke industrije Unije po pričakovanjih postopno preklopile na uvoz iz Rusije po nizkih cenah. Poleg tega bo pritisk na cene zaradi dampinškega uvoza preprečil industriji Unije, da bi povišala cene, saj bo prisiljena uskladiti nizke cene ruskega uvoza. Pri takem izidu bo industrija Unije še naprej trpela zaradi velikih izgub. |
| --- | --- |

(145)

Zelo verjetno je, da se bo brez ukrepov položaj industrije Unije še poslabšal, zlasti glede na izgube, ki jih je utrpela v obdobju preiskave, in pričakovan stalni pritisk dampinškega uvoza iz Rusije na cene. Prišlo bo do nadaljnjih izgub tržnega deleža, saj bodo stranke industrije Unije po pričakovanjih postopno preklopile na uvoz iz Rusije po nizkih cenah. Poleg tega bo pritisk na cene zaradi dampinškega uvoza preprečil industriji Unije, da bi povišala cene, saj bo prisiljena uskladiti nizke cene ruskega uvoza. Pri takem izidu bo industrija Unije še naprej trpela zaradi velikih izgub.

| (146) | Proizvajalec izvoznik je trdil, da bo industrija Unije brez konkurence iz Rusije verjetno postala manj učinkovita in izgubila konkurenčnost na svetovnem trgu. Poleg tega je proizvajalec izvoznik trdil, da bodo protidampinški ukrepi povzročili izkrivljanje svetovnega trga. |
| --- | --- |

(146)

Proizvajalec izvoznik je trdil, da bo industrija Unije brez konkurence iz Rusije verjetno postala manj učinkovita in izgubila konkurenčnost na svetovnem trgu. Poleg tega je proizvajalec izvoznik trdil, da bodo protidampinški ukrepi povzročili izkrivljanje svetovnega trga.

| (147) | Prvič, protidampinški ukrepi bi morali zgolj ponovno vzpostaviti enake konkurenčne pogoje v Uniji, ne pa preprečevati ruskega uvoza na trg Unije po poštenih cenah. Drugič, proizvajalec izvoznik ni pojasnil, v kolikšnem obsegu bi protidampinške dajatve izkrivile svetovno konkurenco, prav tako ni pojasnil, v kolikšnem obsegu bi lahko vplivale na učinkovitost industrije Unije. Zato te trditve niso bile dovolj utemeljene. Nasprotno je preiskava pokazala, da bi protidampinški ukrepi industriji Unije omogočili povišanje prodajnih cen in dobičkonosnosti ter obseg prodaje na trgu Unije. Zato so bili ti argumenti v tej fazi zavrnjeni. |
| --- | --- |

(147)

Prvič, protidampinški ukrepi bi morali zgolj ponovno vzpostaviti enake konkurenčne pogoje v Uniji, ne pa preprečevati ruskega uvoza na trg Unije po poštenih cenah. Drugič, proizvajalec izvoznik ni pojasnil, v kolikšnem obsegu bi protidampinške dajatve izkrivile svetovno konkurenco, prav tako ni pojasnil, v kolikšnem obsegu bi lahko vplivale na učinkovitost industrije Unije. Zato te trditve niso bile dovolj utemeljene. Nasprotno je preiskava pokazala, da bi protidampinški ukrepi industriji Unije omogočili povišanje prodajnih cen in dobičkonosnosti ter obseg prodaje na trgu Unije. Zato so bili ti argumenti v tej fazi zavrnjeni.

| (148) | Proizvajalec izvoznik je trdil tudi, da je povpraševanje po AHF zelo prožno, zato bi lahko v primeru uvedbe ukrepov mnoge stranke preklopile na alternativne izdelke, kot je polietilenska gospodinjska folija; zato ukrepi ne bodo povzročili povečanja, temveč zmanjšanje obsega prodaje industrije Unije. Vendar je preiskava pokazala, da je nadomestitev AHF z alternativno embalažo zelo težavna zaradi posebnih lastnosti AHF, kot sta odpornost proti toploti in zaščita pred svetlobo. Ta argument bi bilo torej treba v tej fazi zavrniti. |
| --- | --- |

(148)

Proizvajalec izvoznik je trdil tudi, da je povpraševanje po AHF zelo prožno, zato bi lahko v primeru uvedbe ukrepov mnoge stranke preklopile na alternativne izdelke, kot je polietilenska gospodinjska folija; zato ukrepi ne bodo povzročili povečanja, temveč zmanjšanje obsega prodaje industrije Unije. Vendar je preiskava pokazala, da je nadomestitev AHF z alternativno embalažo zelo težavna zaradi posebnih lastnosti AHF, kot sta odpornost proti toploti in zaščita pred svetlobo. Ta argument bi bilo torej treba v tej fazi zavrniti.

| (149) | Zato je bilo v tej fazi sklenjeno, da bi bila uvedba protidampinških dajatev v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(149)

Zato je bilo v tej fazi sklenjeno, da bi bila uvedba protidampinških dajatev v interesu industrije Unije.

3.   Interes uvoznikov/trgovcev

| (150) | Po objavi obvestila o začetku se ni javila nobena družba, ki se ukvarja s trgovino, tj. uvozom in nadaljnjo prodajo AHF v sedanjem stanju. Preiskava je dejansko pokazala, da sta industrija Unije in proizvajalec izvoznik AHF večinoma prodajala neposredno uporabnikom. Na podlagi tega ni mogoče sklepati, da bi uvedba ukrepov škodljivo vplivala na položaj uvoznikov/trgovcev. |
| --- | --- |

(150)

Po objavi obvestila o začetku se ni javila nobena družba, ki se ukvarja s trgovino, tj. uvozom in nadaljnjo prodajo AHF v sedanjem stanju. Preiskava je dejansko pokazala, da sta industrija Unije in proizvajalec izvoznik AHF večinoma prodajala neposredno uporabnikom. Na podlagi tega ni mogoče sklepati, da bi uvedba ukrepov škodljivo vplivala na položaj uvoznikov/trgovcev.

4.   Interes uporabnikov

| (151) | Uporabniki v Uniji so previjalci, ki trgujejo z materialom za embaliranje (aluminijasto folijo ter tudi papirjem in plastiko), potem ko AHF previjejo v manjše zvitke („zvitki za široko potrošnjo“) in ponovno prepakirajo za industrijsko prodajo in maloprodajo. Javilo se je sedem družb in poslani so jim bili vprašalniki. V postopku so sodelovale štiri družbe, ki so predložile izpolnjene vprašalnike. Tri sodelujoče družbe so bile preverjene na kraju samem. |
| --- | --- |

(151)

Uporabniki v Uniji so previjalci, ki trgujejo z materialom za embaliranje (aluminijasto folijo ter tudi papirjem in plastiko), potem ko AHF previjejo v manjše zvitke („zvitki za široko potrošnjo“) in ponovno prepakirajo za industrijsko prodajo in maloprodajo. Javilo se je sedem družb in poslani so jim bili vprašalniki. V postopku so sodelovale štiri družbe, ki so predložile izpolnjene vprašalnike. Tri sodelujoče družbe so bile preverjene na kraju samem.

| (152) | Preiskava je pokazala, da je AHF glavna surovina previjalcev, saj ustvarja približno 80 % njihovih skupnih proizvodnih stroškov. |
| --- | --- |

(152)

Preiskava je pokazala, da je AHF glavna surovina previjalcev, saj ustvarja približno 80 % njihovih skupnih proizvodnih stroškov.

| (153) | Sodelujoči uporabniki so imeli v obdobju preiskave tri glavne vire oskrbe z AHF, to so industrija Unije, Turčija in Rusija. Trije sodelujoči uporabniki so kupovali AHF zlasti od industrije Unije, uvažali pa so jo v manjšem obsegu; eden od teh treh uporabnikov ni uvažal AHF iz Rusije, ampak le iz Turčije. Četrti sodelujoči uporabnik je kupoval AHF zlasti od Rusije, manjše količine pa od industrije Unije. Vse sodelujoče družbe so AHF uvažale tudi iz Turčije. |
| --- | --- |

(153)

Sodelujoči uporabniki so imeli v obdobju preiskave tri glavne vire oskrbe z AHF, to so industrija Unije, Turčija in Rusija. Trije sodelujoči uporabniki so kupovali AHF zlasti od industrije Unije, uvažali pa so jo v manjšem obsegu; eden od teh treh uporabnikov ni uvažal AHF iz Rusije, ampak le iz Turčije. Četrti sodelujoči uporabnik je kupoval AHF zlasti od Rusije, manjše količine pa od industrije Unije. Vse sodelujoče družbe so AHF uvažale tudi iz Turčije.

| (154) | Ker so previjalci dobavitelji široke palete izdelkov za embaliranje, je za tri sodelujoče družbe, ki so zadevni izdelek kupovale od Rusije, dejavnost, ki vključuje AHF, zajemala od manj kot ene šestine do največ ene četrtine celotne dejavnosti. Za družbo, ki zadevnega izdelka ni kupovala od Rusije, je dejavnost, ki vključuje AHF, zajemala manj kot eno tretjino celotne dejavnosti. |
| --- | --- |

(154)

Ker so previjalci dobavitelji široke palete izdelkov za embaliranje, je za tri sodelujoče družbe, ki so zadevni izdelek kupovale od Rusije, dejavnost, ki vključuje AHF, zajemala od manj kot ene šestine do največ ene četrtine celotne dejavnosti. Za družbo, ki zadevnega izdelka ni kupovala od Rusije, je dejavnost, ki vključuje AHF, zajemala manj kot eno tretjino celotne dejavnosti.

| (155) | V obdobju preiskave so se vse sodelujoče družbe izkazale za splošno dobičkonosne. Kljub temu eni družbi ni uspelo jasno dodeliti svojih PSA-stroškov dejavnosti, ki vključuje AHF, zato za to družbo ni bilo mogoče pripraviti jasnih zaključkov v zvezi z dobičkonosnostjo. |
| --- | --- |

(155)

V obdobju preiskave so se vse sodelujoče družbe izkazale za splošno dobičkonosne. Kljub temu eni družbi ni uspelo jasno dodeliti svojih PSA-stroškov dejavnosti, ki vključuje AHF, zato za to družbo ni bilo mogoče pripraviti jasnih zaključkov v zvezi z dobičkonosnostjo.

| (156) | Poleg tega je preiskava pokazala, da obstaja več virov oskrbe in da so previjalci po potrebi pripravljeni preklopiti na druge vire oskrbe (glej uvodne izjave 165 do 168). |
| --- | --- |

(156)

Poleg tega je preiskava pokazala, da obstaja več virov oskrbe in da so previjalci po potrebi pripravljeni preklopiti na druge vire oskrbe (glej uvodne izjave 165 do 168).

| (157) | Poleg tega lahko previjalci še vedno prenesejo protidampinško dajatev na svoje stranke, zlasti če cene glavne surovine nadaljujejo gibanje zniževanja, ki je bilo ugotovljeno v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(157)

Poleg tega lahko previjalci še vedno prenesejo protidampinško dajatev na svoje stranke, zlasti če cene glavne surovine nadaljujejo gibanje zniževanja, ki je bilo ugotovljeno v obravnavanem obdobju.

| (158) | Čeprav ni izključeno, da bi uvedba ukrepov proti Rusiji lahko negativno vplivala na dobičkonosnost previjalcev, bi razpoložljivost drugih virov oskrbe, možnost prenosa dajatve na stranke in v nekaterih primerih visoke stopnje dobičkonosnosti nakazovale, da bi bil morebitni vpliv ukrepov na previjalce omejen. |
| --- | --- |

(158)

Čeprav ni izključeno, da bi uvedba ukrepov proti Rusiji lahko negativno vplivala na dobičkonosnost previjalcev, bi razpoložljivost drugih virov oskrbe, možnost prenosa dajatve na stranke in v nekaterih primerih visoke stopnje dobičkonosnosti nakazovale, da bi bil morebitni vpliv ukrepov na previjalce omejen.

| (159) | Proizvajalec izvoznik je trdil, da bo uvedba protidampinških dajatev škodljivo vplivala na velike prodajalce na drobno, vendar te trditve ni natančneje obrazložil. V zvezi s tem bi bilo treba poudariti, da se med preiskavo ni javil noben velik prodajalec na drobno. |
| --- | --- |

(159)

Proizvajalec izvoznik je trdil, da bo uvedba protidampinških dajatev škodljivo vplivala na velike prodajalce na drobno, vendar te trditve ni natančneje obrazložil. V zvezi s tem bi bilo treba poudariti, da se med preiskavo ni javil noben velik prodajalec na drobno.

| (160) | Nekatere zainteresirane strani so trdile tudi, da bi uvedba ukrepov zmanjšala dobičkonosnost previjalcev. Vendar kot je že analizirano v uvodnih izjavah 153 do 160, bo učinek na dobičkonosnost previjalcev po pričakovanjih omejen, zlasti če upoštevamo različne obstoječe vire oskrbe in možnost, da na svoje stranke prenesejo vsaj del stroškov, povišanih zaradi uvedbe dajatev. |
| --- | --- |

(160)

Nekatere zainteresirane strani so trdile tudi, da bi uvedba ukrepov zmanjšala dobičkonosnost previjalcev. Vendar kot je že analizirano v uvodnih izjavah 153 do 160, bo učinek na dobičkonosnost previjalcev po pričakovanjih omejen, zlasti če upoštevamo različne obstoječe vire oskrbe in možnost, da na svoje stranke prenesejo vsaj del stroškov, povišanih zaradi uvedbe dajatev.

| (161) | Poleg tega so bili, kot je navedeno v uvodni izjavi 118, zadnjih pet let vzpostavljeni protidampinški ukrepi proti uvozu iz Kitajske, Brazilije in Armenije. V obdobju preiskave, ki je privedla do teh ukrepov, je bilo ugotovljeno, da se dobičkonosnost previjalcev giblje med –2 % in + 2 % (7). Kljub uvedbi ukrepov so previjalci ostali gospodarsko uspešni, v nekaterih primerih pa so celo povečali dobiček, saj je sedanja preiskava pokazala, da so dobiček ustvarjali vsi sodelujoči previjalci. Zato je bil ta argument zavrnjen. |
| --- | --- |

(161)

Poleg tega so bili, kot je navedeno v uvodni izjavi 118, zadnjih pet let vzpostavljeni protidampinški ukrepi proti uvozu iz Kitajske, Brazilije in Armenije. V obdobju preiskave, ki je privedla do teh ukrepov, je bilo ugotovljeno, da se dobičkonosnost previjalcev giblje med –2 % in + 2 % (7). Kljub uvedbi ukrepov so previjalci ostali gospodarsko uspešni, v nekaterih primerih pa so celo povečali dobiček, saj je sedanja preiskava pokazala, da so dobiček ustvarjali vsi sodelujoči previjalci. Zato je bil ta argument zavrnjen.

| (162) | Poleg tega so nekatere zainteresirane strani trdile, da je na trgu na koncu prodajne verige ustvarjal močno konkurenco uvoz zvitkov za široko potrošnjo. Nekatere so trdile, da bi uvedba protidampinških ukrepov za AHF kaznovala previjalce v Uniji, ki bi morali plačati protidampinško dajatev za surovino in tako ne bi bili več sposobni konkurirati uvozu izdelkov na koncu prodajne verige. Poleg tega so trdile, da bi uvedba ukrepov za AHF povzročila izvoz zvitkov za široko potrošnjo iz Rusije. Previjanje bi potem namesto v Uniji potekalo v Rusiji, zato naj bi bili previjalci močno oškodovani, tudi zato, ker bi morali konkurirati uvozu zvitkov za široko potrošnjo po nizkih cenah. Vendar se tveganje, da bi se uvoz zadevnega izdelka lahko zamenjal z uvozom izdelka na koncu proizvodne verige, samo po sebi ne šteje za razlog proti uvedbi protidampinških ukrepov. V zvezi s tem bi bilo treba poudariti, da so bili protidampinški ukrepi na uvoz zvitkov za široko potrošnjo iz Kitajske uvedeni leta 2013 (8), tako da si je lahko industrija na koncu prodajne verige opomogla od dampinškega uvoza, ki ji je povzročil znatno škodo. Poleg tega je preiskava pokazala, da uvoz AHF iz Rusije pokriva le del potreb previjalcev in da obstaja več drugih virov oskrbe brez protidampinških ukrepov. Zato so bili ti argumenti zavrnjeni. |
| --- | --- |

(162)

Poleg tega so nekatere zainteresirane strani trdile, da je na trgu na koncu prodajne verige ustvarjal močno konkurenco uvoz zvitkov za široko potrošnjo. Nekatere so trdile, da bi uvedba protidampinških ukrepov za AHF kaznovala previjalce v Uniji, ki bi morali plačati protidampinško dajatev za surovino in tako ne bi bili več sposobni konkurirati uvozu izdelkov na koncu prodajne verige. Poleg tega so trdile, da bi uvedba ukrepov za AHF povzročila izvoz zvitkov za široko potrošnjo iz Rusije. Previjanje bi potem namesto v Uniji potekalo v Rusiji, zato naj bi bili previjalci močno oškodovani, tudi zato, ker bi morali konkurirati uvozu zvitkov za široko potrošnjo po nizkih cenah. Vendar se tveganje, da bi se uvoz zadevnega izdelka lahko zamenjal z uvozom izdelka na koncu proizvodne verige, samo po sebi ne šteje za razlog proti uvedbi protidampinških ukrepov. V zvezi s tem bi bilo treba poudariti, da so bili protidampinški ukrepi na uvoz zvitkov za široko potrošnjo iz Kitajske uvedeni leta 2013 (8), tako da si je lahko industrija na koncu prodajne verige opomogla od dampinškega uvoza, ki ji je povzročil znatno škodo. Poleg tega je preiskava pokazala, da uvoz AHF iz Rusije pokriva le del potreb previjalcev in da obstaja več drugih virov oskrbe brez protidampinških ukrepov. Zato so bili ti argumenti zavrnjeni.

| (163) | Glede na te ugotovitve se v tej fazi sklene, da vpliv na uporabnike ne bo takšen, da se bo štelo, da so ukrepi v nasprotju s splošnim interesom Unije. |
| --- | --- |

(163)

Glede na te ugotovitve se v tej fazi sklene, da vpliv na uporabnike ne bo takšen, da se bo štelo, da so ukrepi v nasprotju s splošnim interesom Unije.

5.   Viri oskrbe

| (164) | Več zainteresiranih strani je trdilo, da lahko uvedba protidampinških dajatev za Rusijo povzroči nezadostno ponudbo na trgu Unije, saj industrija Unija nima zadostne zmogljivosti, da bi zadostila povpraševanju v Uniji, kot je že bilo navedeno, pa previjalci ne bi imeli dovolj drugih virov oskrbe. |
| --- | --- |

(164)

Več zainteresiranih strani je trdilo, da lahko uvedba protidampinških dajatev za Rusijo povzroči nezadostno ponudbo na trgu Unije, saj industrija Unija nima zadostne zmogljivosti, da bi zadostila povpraševanju v Uniji, kot je že bilo navedeno, pa previjalci ne bi imeli dovolj drugih virov oskrbe.

| (165) | Preiskava je pokazala, da je imela industrija Unije presežne zmogljivosti ter lahko poveča proizvodnjo in prodajo AHF v Uniji. Poleg tega so na voljo alternativni viri oskrbe, kot so Turčija, Armenija, pa tudi Južna Afrika in Indija, čeprav v manjšem obsegu. Prav tako se trenutno pregledujejo protidampinške dajatve za Kitajsko in Brazilijo, ugotovitve pa bodo objavljene najpozneje januarja 2016. Protidampinški ukrepi so konec koncev namenjeni vzpostavitvi enakih konkurenčnih pogojev v Uniji, ruski uvoz pa bo še vedno lahko vstopil na trg Unije po poštenih cenah. |
| --- | --- |

(165)

Preiskava je pokazala, da je imela industrija Unije presežne zmogljivosti ter lahko poveča proizvodnjo in prodajo AHF v Uniji. Poleg tega so na voljo alternativni viri oskrbe, kot so Turčija, Armenija, pa tudi Južna Afrika in Indija, čeprav v manjšem obsegu. Prav tako se trenutno pregledujejo protidampinške dajatve za Kitajsko in Brazilijo, ugotovitve pa bodo objavljene najpozneje januarja 2016. Protidampinški ukrepi so konec koncev namenjeni vzpostavitvi enakih konkurenčnih pogojev v Uniji, ruski uvoz pa bo še vedno lahko vstopil na trg Unije po poštenih cenah.

| (166) | Ena zainteresirana stran je trdila, da industrija Unije zelo verjetno ne bo povečala proizvodnje in prodaje AHF, ampak okrepila dejavnosti v sektorju ACF. Ta trditev je temeljila na domnevi, da je industrija Unije povečala proizvodnjo AHF zaradi svetovne gospodarske krize in bi nadaljevala proizvodnjo ACF, ko bi se izboljšale splošne gospodarske razmere v Uniji. Ta stran je poudarila tudi, da je potekala vzporedna preiskava v zvezi z uvozom ACF s poreklom iz Kitajske v Unijo (9), in trdila, da bo industrija Unije, če bo ta preiskava privedla do uvedbe protidampinških ukrepov, izboljšala tudi gospodarski položaj v zvezi z ACF in s tem povečala proizvodnjo ACF v škodo povečanja proizvodnje AHF. Kot pa je že analizirano v uvodni izjavi 132, v preiskavi ni bilo najdenih nobenih dokazov, ki bi utemeljevali to trditev. Poleg tega stran ni zagotovila nobenih dokazov v zvezi s povezavo med gibanjem proizvodnje AHF in gospodarsko krizo ali trditvijo, da bo industrija Unije po morebitni uvedbi ukrepov proti Kitajski preklopila proizvodnjo na ACF. Zato so bili ti argumenti v tej fazi zavrnjeni. |
| --- | --- |

(166)

Ena zainteresirana stran je trdila, da industrija Unije zelo verjetno ne bo povečala proizvodnje in prodaje AHF, ampak okrepila dejavnosti v sektorju ACF. Ta trditev je temeljila na domnevi, da je industrija Unije povečala proizvodnjo AHF zaradi svetovne gospodarske krize in bi nadaljevala proizvodnjo ACF, ko bi se izboljšale splošne gospodarske razmere v Uniji. Ta stran je poudarila tudi, da je potekala vzporedna preiskava v zvezi z uvozom ACF s poreklom iz Kitajske v Unijo (9), in trdila, da bo industrija Unije, če bo ta preiskava privedla do uvedbe protidampinških ukrepov, izboljšala tudi gospodarski položaj v zvezi z ACF in s tem povečala proizvodnjo ACF v škodo povečanja proizvodnje AHF. Kot pa je že analizirano v uvodni izjavi 132, v preiskavi ni bilo najdenih nobenih dokazov, ki bi utemeljevali to trditev. Poleg tega stran ni zagotovila nobenih dokazov v zvezi s povezavo med gibanjem proizvodnje AHF in gospodarsko krizo ali trditvijo, da bo industrija Unije po morebitni uvedbi ukrepov proti Kitajski preklopila proizvodnjo na ACF. Zato so bili ti argumenti v tej fazi zavrnjeni.

| (167) | Ena zainteresirana stran je trdila, da uvoz AHF iz Venezuele, Turčije in Armenije ni primeren nadomestek za uvoz AHF iz Rusije, saj bi bilo različnih več ključnih parametrov, kot so proizvodnja, tehnične specifikacije in razpoložljivost oskrbe. Vendar zadevna stran ni predložila nobenih dokazov v potrditev te trditve. Poleg tega preiskava ni prinesla nobenih informacij, ki bi potrdile to trditev. Nasprotno je preiskava razkrila, da je Turčija glavni dobavitelj previjalcev Unije in zato primerljiva z ruskim uvozom v smislu razpoložljivosti in specifikacij izdelka. Potencialni dobavitelj za trg Unije je tudi Armenija, za katero se ne uporabljajo protidampinške dajatve. Zato so bili ti argumenti v tej fazi zavrnjeni. |
| --- | --- |

(167)

Ena zainteresirana stran je trdila, da uvoz AHF iz Venezuele, Turčije in Armenije ni primeren nadomestek za uvoz AHF iz Rusije, saj bi bilo različnih več ključnih parametrov, kot so proizvodnja, tehnične specifikacije in razpoložljivost oskrbe. Vendar zadevna stran ni predložila nobenih dokazov v potrditev te trditve. Poleg tega preiskava ni prinesla nobenih informacij, ki bi potrdile to trditev. Nasprotno je preiskava razkrila, da je Turčija glavni dobavitelj previjalcev Unije in zato primerljiva z ruskim uvozom v smislu razpoložljivosti in specifikacij izdelka. Potencialni dobavitelj za trg Unije je tudi Armenija, za katero se ne uporabljajo protidampinške dajatve. Zato so bili ti argumenti v tej fazi zavrnjeni.

| (168) | Na podlagi navedenega bi bilo treba trditev, da ni bilo nobenih alternativnih virov oskrbe, zavrniti. |
| --- | --- |

(168)

Na podlagi navedenega bi bilo treba trditev, da ni bilo nobenih alternativnih virov oskrbe, zavrniti.

6.   Drugi argumenti

| (169) | Proizvajalec izvoznik je trdil, da bi mogla analiza interesa Unije upoštevati tudi, da industrijo Unije ščitijo uvozne dajatve v višini 7,5 % iz Rusije in protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za uvoz istega izdelka iz Kitajske in Brazilije. |
| --- | --- |

(169)

Proizvajalec izvoznik je trdil, da bi mogla analiza interesa Unije upoštevati tudi, da industrijo Unije ščitijo uvozne dajatve v višini 7,5 % iz Rusije in protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za uvoz istega izdelka iz Kitajske in Brazilije.

| (170) | Ugotovljeno je bilo, da po veljavni Shemi splošnih tarifnih preferencialov Evropske unije („GSP“), ki je začela veljati 1. januarja 2014, Rusija dejansko ni več navedena kot država upravičenka. Zato se od 1. januarja 2014 in dokler trajajo te razmere za uvoz AHF iz Rusije uporablja stopnja uvozne dajatve v višini 7,5 % (namesto preferencialne stopnje dajatve v višini 4 %, ki se je uporabljala do 31. decembra 2013). |
| --- | --- |

(170)

Ugotovljeno je bilo, da po veljavni Shemi splošnih tarifnih preferencialov Evropske unije („GSP“), ki je začela veljati 1. januarja 2014, Rusija dejansko ni več navedena kot država upravičenka. Zato se od 1. januarja 2014 in dokler trajajo te razmere za uvoz AHF iz Rusije uporablja stopnja uvozne dajatve v višini 7,5 % (namesto preferencialne stopnje dajatve v višini 4 %, ki se je uporabljala do 31. decembra 2013).

| (171) | Poleg tega so bili protidampinški ukrepi proti Kitajski in Braziliji, ki se zdaj pregledujejo, uvedeni kot posledica ločenega postopka, v katerem je bil ugotovljen škodljiv damping v zvezi s tem uvozom in ki je utemeljil uvedbo ukrepov. Protidampinških dajatev, ki se uporabljajo za uvoz iz drugih tretjih držav, samih po sebi ni mogoče šteti za utemeljen razlog proti uvedbi protidampinških ukrepov za uvoz iz druge tretje države. Če se po protidampinški preiskavi ugotovi, da uvoz iz te države povzroča škodljiv damping, bo uvedba takih ukrepov dejansko utemeljena, vendar ne bo smel obstajal noben utemeljen razlog v smislu interesa Unije, ki bi nasprotoval takim ukrepom. Za zadevni primer so ti pogoji v tej fazi izpolnjeni, zato je bil ta argument v tej fazi zavrnjen. |
| --- | --- |

(171)

Poleg tega so bili protidampinški ukrepi proti Kitajski in Braziliji, ki se zdaj pregledujejo, uvedeni kot posledica ločenega postopka, v katerem je bil ugotovljen škodljiv damping v zvezi s tem uvozom in ki je utemeljil uvedbo ukrepov. Protidampinških dajatev, ki se uporabljajo za uvoz iz drugih tretjih držav, samih po sebi ni mogoče šteti za utemeljen razlog proti uvedbi protidampinških ukrepov za uvoz iz druge tretje države. Če se po protidampinški preiskavi ugotovi, da uvoz iz te države povzroča škodljiv damping, bo uvedba takih ukrepov dejansko utemeljena, vendar ne bo smel obstajal noben utemeljen razlog v smislu interesa Unije, ki bi nasprotoval takim ukrepom. Za zadevni primer so ti pogoji v tej fazi izpolnjeni, zato je bil ta argument v tej fazi zavrnjen.

| (172) | Proizvajalec izvoznik je nazadnje trdil, da se AHF in ACF proizvajata v istih proizvodnih obratih in s tem domnevno zagotavljata visoko raven nadomestljivosti na strani ponudbe, zato bi dodatna protidampinška dajatev na uvoz AHF ustvarila izkrivljanja na trgu ACF na strošek končnih strank v Uniji. Vendar proizvajalec izvoznik te trditve ni natančneje obrazložil. Kot je že pojasnjeno v uvodnih izjavah 81 in 131, največji vzorčeni proizvajalec sploh ni proizvajal ACF, drugi proizvajalci ACF pa so imeli sorazmerno stabilno razmerje proizvodnje in prodaje med AHF in ACF. Zato bi bilo treba ta argument zavrniti. |
| --- | --- |

(172)

Proizvajalec izvoznik je nazadnje trdil, da se AHF in ACF proizvajata v istih proizvodnih obratih in s tem domnevno zagotavljata visoko raven nadomestljivosti na strani ponudbe, zato bi dodatna protidampinška dajatev na uvoz AHF ustvarila izkrivljanja na trgu ACF na strošek končnih strank v Uniji. Vendar proizvajalec izvoznik te trditve ni natančneje obrazložil. Kot je že pojasnjeno v uvodnih izjavah 81 in 131, največji vzorčeni proizvajalec sploh ni proizvajal ACF, drugi proizvajalci ACF pa so imeli sorazmerno stabilno razmerje proizvodnje in prodaje med AHF in ACF. Zato bi bilo treba ta argument zavrniti.

7.   Sklep o interesu Unije

| (173) | Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da v tej fazi preiskave ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz AHF s poreklom iz Rusije ne bi bila v interesu Unije. |
| --- | --- |

(173)

Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da v tej fazi preiskave ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz AHF s poreklom iz Rusije ne bi bila v interesu Unije.

G.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (174) | Glede na sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(174)

Glede na sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.

1.   Stopnja odprave škode (stopnja škode)

| (175) | Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej določila višino dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(175)

Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej določila višino dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (176) | Škoda bi bila odpravljena, če bi industrija Unije lahko krila svoje proizvodne stroške in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga taka industrija v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza. Glede na to se je 5-odstotni dobiček med preiskavo štel za ustreznega in je bil ob upoštevanju posebnih značilnosti tega industrijskega sektorja potrjen. Poleg tega se je 5-odstotni dobiček uporabljal tudi v postopku, ki je privedel do vzporedne preiskave v zvezi s Kitajsko in Brazilijo glede istega izdelka, kot je naveden v uvodni izjavi 20. Komisija navaja tudi uvodno izjavo 158 Uredbe Komisije (EU) št. 833/2012, ki je obravnavala zelo podoben izdelek in v kateri je tudi bila uporabljena 5-odstotna stopnja dobička. |
| --- | --- |

(176)

Škoda bi bila odpravljena, če bi industrija Unije lahko krila svoje proizvodne stroške in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga taka industrija v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza. Glede na to se je 5-odstotni dobiček med preiskavo štel za ustreznega in je bil ob upoštevanju posebnih značilnosti tega industrijskega sektorja potrjen. Poleg tega se je 5-odstotni dobiček uporabljal tudi v postopku, ki je privedel do vzporedne preiskave v zvezi s Kitajsko in Brazilijo glede istega izdelka, kot je naveden v uvodni izjavi 20. Komisija navaja tudi uvodno izjavo 158 Uredbe Komisije (EU) št. 833/2012, ki je obravnavala zelo podoben izdelek in v kateri je tudi bila uporabljena 5-odstotna stopnja dobička.

| (177) | Na podlagi tega je Komisija za industrijo Unije izračunala neškodljivo ceno podobnega izdelka s prilagoditvijo prodajne cene industrije Unije, tako da je odvzela stopnjo dobička ali dodala dejansko izgubo v obdobju preiskave, nato pa dodala prej navedeno stopnjo dobička v višini 5 %. Nato je določila stopnjo odprave škode na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno sodelujočega proizvajalca izvoznika iz Rusije, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije prodajali na trgu Unije v obdobju preiskave. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(177)

Na podlagi tega je Komisija za industrijo Unije izračunala neškodljivo ceno podobnega izdelka s prilagoditvijo prodajne cene industrije Unije, tako da je odvzela stopnjo dobička ali dodala dejansko izgubo v obdobju preiskave, nato pa dodala prej navedeno stopnjo dobička v višini 5 %. Nato je določila stopnjo odprave škode na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno sodelujočega proizvajalca izvoznika iz Rusije, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije prodajali na trgu Unije v obdobju preiskave. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF.

2.   Začasni ukrepi

| (178) | Za uvoz AHF s poreklom iz Rusije bi bilo treba uvesti začasne protidampinške ukrepe v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino dajatve bi bilo treba določiti na nižji od obeh ravni (dampinga in škode). |
| --- | --- |

(178)

Za uvoz AHF s poreklom iz Rusije bi bilo treba uvesti začasne protidampinške ukrepe v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino dajatve bi bilo treba določiti na nižji od obeh ravni (dampinga in škode).

| (179) | Na podlagi navedenega bi morale biti začasne protidampinške stopnje dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:









  Država | Družba | Stopnja dampinga | Stopnja škode | Začasna protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusija | Ural Foil OJSC, regija Sverdlovsk;
  OJSC Rusal
  Sayanal, regija Khakassia, Rusal Group | 34,0 % | 12,2 % | 12,2 % |
| Rusija | Vse druge družbe | | | 12,2 % |

(179)

Na podlagi navedenega bi morale biti začasne protidampinške stopnje dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:

Država

Družba

Stopnja dampinga

Stopnja škode

Začasna protidampinška dajatev

Rusija

Ural Foil OJSC, regija Sverdlovsk;

OJSC Rusal

Sayanal, regija Khakassia, Rusal Group

34,0 %

12,2 %

12,2 %

Rusija

Vse druge družbe

12,2 %

| (180) | Stopnja protidampinške dajatve za posamezno družbo iz te uredbe je bila določena na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odraža stanje, v kakršnem je bila ta družba med to preiskavo. Ta stopnja dajatev velja izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki ima poreklo v zadevni državi in ga je proizvedla poimensko navedena pravna oseba. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, katere ime in naslov nista posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne smejo uporabljati nobene individualne stopnje protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(180)

Stopnja protidampinške dajatve za posamezno družbo iz te uredbe je bila določena na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odraža stanje, v kakršnem je bila ta družba med to preiskavo. Ta stopnja dajatev velja izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki ima poreklo v zadevni državi in ga je proizvedla poimensko navedena pravna oseba. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, katere ime in naslov nista posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne smejo uporabljati nobene individualne stopnje protidampinške dajatve.

| (181) | Družba lahko zahteva uporabo teh posameznih stopenj protidampinških dajatev, če spremeni ime svojega subjekta ali ustanovi nov proizvodni ali prodajni obrat. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (10). Vsebovati mora vse relevantne informacije, vključno s: spremembo dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo; domačo prodajo in izvozom, ki je povezan na primer s spremembo imena ali spremembo glede proizvodnih in prodajnih subjektov. Če je zahteva utemeljena, bo Komisija posodobila seznam družb s posameznimi protidampinškimi dajatvami. |
| --- | --- |

(181)

Družba lahko zahteva uporabo teh posameznih stopenj protidampinških dajatev, če spremeni ime svojega subjekta ali ustanovi nov proizvodni ali prodajni obrat. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (10). Vsebovati mora vse relevantne informacije, vključno s: spremembo dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo; domačo prodajo in izvozom, ki je povezan na primer s spremembo imena ali spremembo glede proizvodnih in prodajnih subjektov. Če je zahteva utemeljena, bo Komisija posodobila seznam družb s posameznimi protidampinškimi dajatvami.

| (182) | Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, je treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, temveč tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(182)

Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, je treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, temveč tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo.

H.   KONČNE DOLOČBE

| (183) | Sodelujoči proizvajalec izvoznik je trdil, da bi moral imeti dostop do nezaupnih dokumentov tekočega vzporednega pregleda zaradi izteka ukrepov iz uvodne izjave 3, ki so se uporabljali za uvoz AHF iz Brazilije in Kitajske, z utemeljitvijo, da bi se za namen analize vzročnosti v sedanji preiskavi uvoz AHF iz Rusije kumuliral z uvozom AHF iz Brazilije in Kitajske, da bi lahko preiskali učinek tega uvoza na položaj industrije Unije. Proizvajalec izvoznik je trdil, da bi to pomenilo resno kršitev njegovih pravic do obrambe in kršitev temeljne procesne zahteve, ki je ni mogoče popraviti za nazaj, saj je vplivala na pravice do obrambe v obdobju, določenem za pripombe, in sicer v 37 dneh od dneva objave obvestila v Uradnem listu Evropske unije. Zato bi bilo treba sedanjo preiskavo zaključiti. Kot drugo možnost je proizvajalec izvoznik zaprosil za popoln dostop do nezaupnih dokumentov v vzporednem postopku pregleda zaradi izteka ukrepov. |
| --- | --- |

(183)

Sodelujoči proizvajalec izvoznik je trdil, da bi moral imeti dostop do nezaupnih dokumentov tekočega vzporednega pregleda zaradi izteka ukrepov iz uvodne izjave 3, ki so se uporabljali za uvoz AHF iz Brazilije in Kitajske, z utemeljitvijo, da bi se za namen analize vzročnosti v sedanji preiskavi uvoz AHF iz Rusije kumuliral z uvozom AHF iz Brazilije in Kitajske, da bi lahko preiskali učinek tega uvoza na položaj industrije Unije. Proizvajalec izvoznik je trdil, da bi to pomenilo resno kršitev njegovih pravic do obrambe in kršitev temeljne procesne zahteve, ki je ni mogoče popraviti za nazaj, saj je vplivala na pravice do obrambe v obdobju, določenem za pripombe, in sicer v 37 dneh od dneva objave obvestila v Uradnem listu Evropske unije. Zato bi bilo treba sedanjo preiskavo zaključiti. Kot drugo možnost je proizvajalec izvoznik zaprosil za popoln dostop do nezaupnih dokumentov v vzporednem postopku pregleda zaradi izteka ukrepov.

| (184) | Trditev je temeljila na napačni predpostavki, da bi se uvoz iz Kitajske in Brazilije kumuliral z uvozom iz Rusije. Kot pa je opisano zgoraj, se je uvoz iz Kitajske in Brazilije pri analizi vzročnosti upošteval zgolj kot „drugi dejavniki“. Čeprav so vzorčeni proizvajalci Uniji predložili le en izpolnjen vprašalnik za oba postopka, je bil ta povezan le z analizo gospodarskega položaja industrije Unije, saj so bili v obeh postopkih proizvajalci Unije isti, zbrani podatki pa so zadevali isto obdobje preiskave in obravnavano obdobje. Komisija je z uradnim dopisom proizvajalca izvoznika že obvestila, da namerava zavrniti zgoraj navedene trditve, in ga pozvala, naj po potrebi zaprosi za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(184)

Trditev je temeljila na napačni predpostavki, da bi se uvoz iz Kitajske in Brazilije kumuliral z uvozom iz Rusije. Kot pa je opisano zgoraj, se je uvoz iz Kitajske in Brazilije pri analizi vzročnosti upošteval zgolj kot „drugi dejavniki“. Čeprav so vzorčeni proizvajalci Uniji predložili le en izpolnjen vprašalnik za oba postopka, je bil ta povezan le z analizo gospodarskega položaja industrije Unije, saj so bili v obeh postopkih proizvajalci Unije isti, zbrani podatki pa so zadevali isto obdobje preiskave in obravnavano obdobje. Komisija je z uradnim dopisom proizvajalca izvoznika že obvestila, da namerava zavrniti zgoraj navedene trditve, in ga pozvala, naj po potrebi zaprosi za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

| (185) | Kar zadeva dostop do nezaupnih dokumentov v vzporednem postopku pregleda zaradi izteka ukrepov, proizvajalec izvoznik ni zainteresirana stran v tem postopku, zato mu dostopa do ustreznih nezaupnih dokumentov ni mogoče odobriti. Zato so bile trditve v zvezi s kršitvijo pravic do obrambe in kršitvijo temeljne procesne zahteve zavrnjene. |
| --- | --- |

(185)

Kar zadeva dostop do nezaupnih dokumentov v vzporednem postopku pregleda zaradi izteka ukrepov, proizvajalec izvoznik ni zainteresirana stran v tem postopku, zato mu dostopa do ustreznih nezaupnih dokumentov ni mogoče odobriti. Zato so bile trditve v zvezi s kršitvijo pravic do obrambe in kršitvijo temeljne procesne zahteve zavrnjene.

| (186) | Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v okviru trgovinskih postopkov. |
| --- | --- |

(186)

Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v okviru trgovinskih postopkov.

| (187) | Ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namen te uredbe so začasne in se lahko v zvezi z dokončno dajatvijo spremenijo – |
| --- | --- |

(187)

Ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namen te uredbe so začasne in se lahko v zvezi z dokončno dajatvijo spremenijo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Začasna protidampinška dajatev se uvede na uvoz aluminijaste folije debeline najmanj 0,008 mm, vendar največ 0,018 mm, brez podlage, samo valjane, vendar dalje ne obdelane, v zvitkih, širokih do vključno 650 mm in z maso več kot 10 kg, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 7607 11 19 (oznaka TARIC 7607111910), s poreklom iz Rusije.

2.   Stopnje začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:

| Država | Družba | Začasna protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Rusija | Ural Foil OJSC, regija Sverdlovsk;
  OJSC Rusal
  Sayanal, regija Khakassia, Rusal Group | 12,2 % | C050 |
| Rusija | Vse druge družbe | 12,2 % | C999 |

Država

Družba

Začasna protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Rusija

Ural Foil OJSC, regija Sverdlovsk;

OJSC Rusal

Sayanal, regija Khakassia, Rusal Group

12,2 %

C050

Rusija

Vse druge družbe

12,2 %

C999

3.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

1.   V 25 dneh od začetka veljavnosti te uredbe lahko zainteresirane strani:

| (a) | zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba; |
| --- | --- |

(a)

zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba;

| (b) | Komisiji predložijo svoje pisne pripombe; ter |
| --- | --- |

(b)

Komisiji predložijo svoje pisne pripombe; ter

| (c) | zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(c)

zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

2.   V 25 dneh od začetka veljavnosti te uredbe lahko stranke iz člena 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 predložijo pripombe o uporabi začasnih ukrepov.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. julija 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Rusije (UL C 354, 8.10.2014, str. 14).

2

(3)  Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Brazilije in Ljudske republike Kitajske (UL C 350, 4.10.2014, str. 11).

3

(4)  UL L 94, 8.4.2009, str. 17, uvodni izjavi 72 in 80.

4

(5)  Sporazum o prosti trgovini med EU in Južno Korejo (UL L 127, 14.5.2011, str. 6).

5

(6)  Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL C 444, 12.12.2014, str. 13).

6

(7)  Uvodna izjava 159 Uredbe Komisije (ES) št. 287/2009 z dne 7. aprila 2009 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Armenije, Brazilije in Ljudske republike Kitajske (UL L 94, 8.4.2009, str. 17).

7

(8)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 217/2013 z dne 11. marca 2013 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih aluminijastih folij v zvitkih s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 69, 13.3.2013, str. 11).

8

(9)  Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL C 444, 12.12.2014, str. 13).

9

(10)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

10

---

| 4.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/41 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/41

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1082

z dne 3. julija 2015

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. julija 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 20,6 |
| MA | 148,6 |
| MK | 39,1 |
| ZZ | 69,4 |
| 0707 00 05 | TR | 106,1 |
| ZZ | 106,1 |
| 0709 93 10 | TR | 116,8 |
| ZZ | 116,8 |
| 0805 50 10 | AR | 117,2 |
| BO | 144,3 |
| UY | 138,8 |
| ZA | 133,3 |
| ZZ | 133,4 |
| 0808 10 80 | AR | 139,5 |
| BR | 104,6 |
| CL | 128,4 |
| NZ | 151,8 |
| US | 164,6 |
| ZA | 125,7 |
| ZZ | 135,8 |
| 0808 30 90 | AR | 165,7 |
| CL | 138,9 |
| NZ | 250,7 |
| ZA | 125,4 |
| ZZ | 170,2 |
| 0809 10 00 | IL | 315,1 |
| TR | 245,1 |
| ZZ | 280,1 |
| 0809 29 00 | TR | 266,8 |
| ZZ | 266,8 |
| 0809 40 05 | IL | 241,9 |
| ZZ | 241,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

20,6

MA

148,6

MK

39,1

ZZ

69,4

0707 00 05

TR

106,1

ZZ

106,1

0709 93 10

TR

116,8

ZZ

116,8

0805 50 10

AR

117,2

BO

144,3

UY

138,8

ZA

133,3

ZZ

133,4

0808 10 80

AR

139,5

BR

104,6

CL

128,4

NZ

151,8

US

164,6

ZA

125,7

ZZ

135,8

0808 30 90

AR

165,7

CL

138,9

NZ

250,7

ZA

125,4

ZZ

170,2

0809 10 00

IL

315,1

TR

245,1

ZZ

280,1

0809 29 00

TR

266,8

ZZ

266,8

0809 40 05

IL

241,9

ZZ

241,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 4.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/43 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/43

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1083

z dne 3. julija 2015

o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 29. do 30. junija 2015 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 1918/2006 odprte za oljčno olje s poreklom iz Tunizije, ter o odložitvi vlaganja zahtevkov za takšna dovoljenja za mesec julij 2015

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188(1) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1918/2006 (2) je odprla letno tarifno kvoto za uvoz deviškega oljčnega olja iz oznak KN 1509 10 10 in KN 1509 10 90, ki je v celoti pridobljeno v Tuniziji in pripeljano neposredno iz te države v Unijo. Člen 2(2) Uredbe (ES) št. 1918/2006 določa mesečne količinske omejitve za izdajo uvoznih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1918/2006 (2) je odprla letno tarifno kvoto za uvoz deviškega oljčnega olja iz oznak KN 1509 10 10 in KN 1509 10 90, ki je v celoti pridobljeno v Tuniziji in pripeljano neposredno iz te države v Unijo. Člen 2(2) Uredbe (ES) št. 1918/2006 določa mesečne količinske omejitve za izdajo uvoznih dovoljenj.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 29. do 30. junija 2015 za mesec julij 2015, so višje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, izračunanega v skladu s členom 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3), določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja. Vlaganje nadaljnjih zahtevkov za mesec julij 2015 bi bilo treba odložiti. |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 29. do 30. junija 2015 za mesec julij 2015, so višje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, izračunanega v skladu s členom 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3), določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja. Vlaganje nadaljnjih zahtevkov za mesec julij 2015 bi bilo treba odložiti.

| (3) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih na podlagi Uredbe (ES) št. 1918/2006 od 29. do 30. junija 2015, se pomnožijo s koeficientom dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

2.   Vlaganje nadaljnjih zahtevkov za mesec julij 2015 se odloži od 1. julija 2015.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. julija 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1918/2006 z dne 20. decembra 2006 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot za olivno olje, s poreklom iz Tunizije (UL L 365, 21.12.2006, str. 84).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (UL L 238, 1.9.2006, str. 13).

3

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi od 29. do 30. junija 2015 za mesec julij 2015
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4032 | 5,119034 |

Zaporedna št.

Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi od 29. do 30. junija 2015 za mesec julij 2015

(%)

09.4032

5,119034

---

SKLEPI

| 4.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/45 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/45

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/1084

z dne 18. februarja 2015

o sprejetju, v imenu Evropske unije, nekaterih sprememb prilog II, V, VII in VIII k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo o sanitarnih ukrepih, ki veljajo za trgovino z živimi živalmi in živalskimi proizvodi

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 797)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 97/132/ES z dne 17. decembra 1996 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo o sanitarnih ukrepih, ki veljajo za trgovino z živimi živalmi in živalskimi proizvodi (1), zlasti tretjega odstavka člena 3 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo o sanitarnih ukrepih, ki se uporabljajo za trgovino z živimi živalmi in živalskimi proizvodi (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), določa možnost priznanja enakovrednosti sanitarnih ukrepov, če pogodbenica izvoznica objektivno dokaže, da njeni ukrepi dosegajo ustrezno raven zaščite, kot jo ima pogodbenica uvoznica (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici). |
| --- | --- |

(1)

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo o sanitarnih ukrepih, ki se uporabljajo za trgovino z živimi živalmi in živalskimi proizvodi (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), določa možnost priznanja enakovrednosti sanitarnih ukrepov, če pogodbenica izvoznica objektivno dokaže, da njeni ukrepi dosegajo ustrezno raven zaščite, kot jo ima pogodbenica uvoznica (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici).

| (2) | Sporazum je bil ustrezno odobren s Sklepom 97/132/ES, ki prav tako določa, da bi bilo treba spremembe v prilogah k navedenemu sporazumu, ki so rezultat priporočil Skupnega upravljalnega odbora, sprejeti v skladu s postopkom iz Direktive Sveta 72/462/EGS (2). Direktiva 72/462/EGS je bila razveljavljena z Direktivo Sveta 2004/68/ES (3). V uvodni izjavi 10 Direktive 2004/68/ES je navedeno, da so bile določbe o javnem zdravju in uradnih kontrolah za meso in mesne proizvode iz Direktive 72/462/EGS nadomeščene z določbami iz Uredbe (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (4). V navedeni uvodni izjavi je prav tako navedeno, da so bile ostale določbe iz Direktive 72/462/EGS nadomeščene z Direktivo Sveta 2002/99/ES (5) in Direktivo 2004/68/ES. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum je bil ustrezno odobren s Sklepom 97/132/ES, ki prav tako določa, da bi bilo treba spremembe v prilogah k navedenemu sporazumu, ki so rezultat priporočil Skupnega upravljalnega odbora, sprejeti v skladu s postopkom iz Direktive Sveta 72/462/EGS (2). Direktiva 72/462/EGS je bila razveljavljena z Direktivo Sveta 2004/68/ES (3). V uvodni izjavi 10 Direktive 2004/68/ES je navedeno, da so bile določbe o javnem zdravju in uradnih kontrolah za meso in mesne proizvode iz Direktive 72/462/EGS nadomeščene z določbami iz Uredbe (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (4). V navedeni uvodni izjavi je prav tako navedeno, da so bile ostale določbe iz Direktive 72/462/EGS nadomeščene z Direktivo Sveta 2002/99/ES (5) in Direktivo 2004/68/ES.

| (3) | Nova Zelandija je leta 2010 prestrukturirala svoje pristojne organe in zdaj je novi pristojni organ Ministry for Primary Industries (ministrstvo za primarne industrije). Unija je predlagala majhno spremembo opredelitve vlog držav članic in Komisije. Pogodbenici sta zaradi upoštevanja teh sprememb priporočili posodobitev Priloge II k Sporazumu. |
| --- | --- |

(3)

Nova Zelandija je leta 2010 prestrukturirala svoje pristojne organe in zdaj je novi pristojni organ Ministry for Primary Industries (ministrstvo za primarne industrije). Unija je predlagala majhno spremembo opredelitve vlog držav članic in Komisije. Pogodbenici sta zaradi upoštevanja teh sprememb priporočili posodobitev Priloge II k Sporazumu.

| (4) | Priporočili sta spremembe opredelitev različnih statusov enakovrednosti, zlasti statusa „Da-1“ v glosarju v Prilogi V k Sporazumu, kjer je povezava na vzorec potrdila iz oddelka 1(a) Priloge VII k Sporazumu o certificiranju. Pogodbenici sta prav tako želeli zagotoviti pravno podlago, da bo Unija lahko uporabila integrirani elektronski sistem Unije iz Odločbe Komisije 2003/24/ES (6) („TRACES“) za določanje uvoznih spričeval za proizvode „Da-1“ iz Nove Zelandije. To bo omogočilo hitrejše posodobitve certificiranja ter nadaljnjo uporabo elektronskega certificiranja. Pogodbenici sta nadalje priporočili vključitev opredelitev TRACES in elektronskega sistema Nove Zelandije (E-cert) ter posodobitev imen nekaterih živalskih bolezni, navedenih v glosarju v Prilogi V k Sporazumu. |
| --- | --- |

(4)

Priporočili sta spremembe opredelitev različnih statusov enakovrednosti, zlasti statusa „Da-1“ v glosarju v Prilogi V k Sporazumu, kjer je povezava na vzorec potrdila iz oddelka 1(a) Priloge VII k Sporazumu o certificiranju. Pogodbenici sta prav tako želeli zagotoviti pravno podlago, da bo Unija lahko uporabila integrirani elektronski sistem Unije iz Odločbe Komisije 2003/24/ES (6) („TRACES“) za določanje uvoznih spričeval za proizvode „Da-1“ iz Nove Zelandije. To bo omogočilo hitrejše posodobitve certificiranja ter nadaljnjo uporabo elektronskega certificiranja. Pogodbenici sta nadalje priporočili vključitev opredelitev TRACES in elektronskega sistema Nove Zelandije (E-cert) ter posodobitev imen nekaterih živalskih bolezni, navedenih v glosarju v Prilogi V k Sporazumu.

| (5) | Nova Zelandija je izvedla novo oceno tveganja za uvoz semena in zarodkov goveda. Na podlagi tega se epizootska hemoragična bolezen ne šteje več za hujšo bolezen za seme goveda, in Nova Zelandija je odpravila pogoje za njegov uvoz. Poleg tega je Nova Zelandija spremenila pogoje v zvezi z vročico Q in bovino virusno diarejo (tipa II). Pogodbenici sta zato priporočili spremembo poglavja 1 „Seme“ in poglavja 2 „Zarodki“ v oddelku 1 ter poglavja 28 „Razne določbe o certificiranju“ iz oddelka 5 Priloge V k Sporazumu. Pogodbenici sta poleg tega priporočili, da se v poglavju 1 „Seme“ v oddelku 1 črtajo predhodni „ukrepi“ za izvoz Nove Zelandije v Unijo ter uvede nov „ukrep“, ki od Unije zahteva, naj razmisli o pregledu, ali testiranje semena na infekciozni bovini rinotraheitis (IBR) z verižno reakcijo s polimerazo (PCR), metodologijo testiranja, ki jo je odobrila Svetovna organizacija za zdravje živali (OIE), enakovredno zagotavlja, da živali niso okužene z IBR. Zato je ustrezno spremeniti posebne pogoje iz poglavij 1 in 2 oddelka 1 ter zadevne določbe o certificiranju iz poglavja 28 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu. |
| --- | --- |

(5)

Nova Zelandija je izvedla novo oceno tveganja za uvoz semena in zarodkov goveda. Na podlagi tega se epizootska hemoragična bolezen ne šteje več za hujšo bolezen za seme goveda, in Nova Zelandija je odpravila pogoje za njegov uvoz. Poleg tega je Nova Zelandija spremenila pogoje v zvezi z vročico Q in bovino virusno diarejo (tipa II). Pogodbenici sta zato priporočili spremembo poglavja 1 „Seme“ in poglavja 2 „Zarodki“ v oddelku 1 ter poglavja 28 „Razne določbe o certificiranju“ iz oddelka 5 Priloge V k Sporazumu. Pogodbenici sta poleg tega priporočili, da se v poglavju 1 „Seme“ v oddelku 1 črtajo predhodni „ukrepi“ za izvoz Nove Zelandije v Unijo ter uvede nov „ukrep“, ki od Unije zahteva, naj razmisli o pregledu, ali testiranje semena na infekciozni bovini rinotraheitis (IBR) z verižno reakcijo s polimerazo (PCR), metodologijo testiranja, ki jo je odobrila Svetovna organizacija za zdravje živali (OIE), enakovredno zagotavlja, da živali niso okužene z IBR. Zato je ustrezno spremeniti posebne pogoje iz poglavij 1 in 2 oddelka 1 ter zadevne določbe o certificiranju iz poglavja 28 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu.

| (6) | V zvezi z živimi čebelami je Unija sprejela novo zakonodajo za sestavo seznama držav članic in regij, prostih varooze čebel in za katere se uporabljajo omejitve trgovine. Te se uporabljajo tudi za uvoz iz Nove Zelandije, saj ni prosta navedene bolezni. Pogodbenici sta priporočili, da se v poglavju 3 „Žive živali“ v oddelku 1 Priloge V k Sporazumu za žive čebele in čmrlje, vključno z „genskim materialom čebel/čmrljev“, pod posebnimi pogoji doda omejitev izvoza v države članice ali njihove regije s seznama v Prilogi k Izvedbenemu sklepu Komisije 2013/503/EU (7). Unija je v Sklepu Komisije 2010/270/EU (8) spremenila tudi svoje uvozne pogoje za hudo gnilobo čebelje zalege. Pogodbenici sta zato priporočili tudi spremembo poglavja 28 „Razne določbe o certificiranju“ v oddelku 5 Priloge V k Sporazumu. |
| --- | --- |

(6)

V zvezi z živimi čebelami je Unija sprejela novo zakonodajo za sestavo seznama držav članic in regij, prostih varooze čebel in za katere se uporabljajo omejitve trgovine. Te se uporabljajo tudi za uvoz iz Nove Zelandije, saj ni prosta navedene bolezni. Pogodbenici sta priporočili, da se v poglavju 3 „Žive živali“ v oddelku 1 Priloge V k Sporazumu za žive čebele in čmrlje, vključno z „genskim materialom čebel/čmrljev“, pod posebnimi pogoji doda omejitev izvoza v države članice ali njihove regije s seznama v Prilogi k Izvedbenemu sklepu Komisije 2013/503/EU (7). Unija je v Sklepu Komisije 2010/270/EU (8) spremenila tudi svoje uvozne pogoje za hudo gnilobo čebelje zalege. Pogodbenici sta zato priporočili tudi spremembo poglavja 28 „Razne določbe o certificiranju“ v oddelku 5 Priloge V k Sporazumu.

| (7) | Zaradi skladnosti s poglavjem 4.B „Sveže perutninsko meso“ v oddelku 2 Priloge V k Sporazumu sta se pogodbenici dogovorili o spremembi naslova oddelka 2 v Prilogi V k Sporazumu, in sicer z vključitvijo besede „sveže“ pred besedama „perutninsko meso“. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi skladnosti s poglavjem 4.B „Sveže perutninsko meso“ v oddelku 2 Priloge V k Sporazumu sta se pogodbenici dogovorili o spremembi naslova oddelka 2 v Prilogi V k Sporazumu, in sicer z vključitvijo besede „sveže“ pred besedama „perutninsko meso“.

| (8) | Nova Zelandija je izvedla oceno tveganja za prašičji reprodukcijski in respiratorni sindrom (PRRS) ter spremenila svoje uvozne pogoje za prašičje meso. Pogodbenici sta zato priporočili, da se za prašiče za izvoz iz Unije v Novo Zelandijo med posebne pogoje v poglavju 4.A „Sveže meso“ v oddelku 2 Priloge V k Sporazumu v zvezi z zdravjem živali vključi PRRS in določijo ustrezna potrdila v poglavju 28 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu. |
| --- | --- |

(8)

Nova Zelandija je izvedla oceno tveganja za prašičji reprodukcijski in respiratorni sindrom (PRRS) ter spremenila svoje uvozne pogoje za prašičje meso. Pogodbenici sta zato priporočili, da se za prašiče za izvoz iz Unije v Novo Zelandijo med posebne pogoje v poglavju 4.A „Sveže meso“ v oddelku 2 Priloge V k Sporazumu v zvezi z zdravjem živali vključi PRRS in določijo ustrezna potrdila v poglavju 28 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu.

| (9) | Nova Zelandija je leta 2010 spremenila pravila za ravnanje s kartoni v sektorju mesa. Unija je navedena nova pravila ocenila in ugotovila, da so enakovredna pravilom Unije. Zato sta se pogodbenici dogovorili za ohranitev enakovrednosti, spremembe Priloge V k Sporazumu pa niso potrebne. |
| --- | --- |

(9)

Nova Zelandija je leta 2010 spremenila pravila za ravnanje s kartoni v sektorju mesa. Unija je navedena nova pravila ocenila in ugotovila, da so enakovredna pravilom Unije. Zato sta se pogodbenici dogovorili za ohranitev enakovrednosti, spremembe Priloge V k Sporazumu pa niso potrebne.

| (10) | Nova Zelandija je leta 2012 spremenila sistem za pregled mesa goveda, ovc in koz. Glavne spremembe se nanašajo na prenos inšpekcijskih nalog v zvezi s kakovostjo mesa na nosilca živilske dejavnosti, pri čemer je splošni nadzor še naprej naloga pristojnega organa. Unija je navedena nova pravila ocenila in ugotovila, da so enakovredna pravilom Unije. Zato sta se pogodbenici dogovorili za ohranitev enakovrednosti, spremembe Priloge V k Sporazumu pa niso potrebne. |
| --- | --- |

(10)

Nova Zelandija je leta 2012 spremenila sistem za pregled mesa goveda, ovc in koz. Glavne spremembe se nanašajo na prenos inšpekcijskih nalog v zvezi s kakovostjo mesa na nosilca živilske dejavnosti, pri čemer je splošni nadzor še naprej naloga pristojnega organa. Unija je navedena nova pravila ocenila in ugotovila, da so enakovredna pravilom Unije. Zato sta se pogodbenici dogovorili za ohranitev enakovrednosti, spremembe Priloge V k Sporazumu pa niso potrebne.

| (11) | Nova Zelandija je izvedla znanstveno oceno tveganja za proizvode iz surovega mleka ter določila uvozne zahteve in pravne mehanizme za priznavanje enakovrednosti za nepasterizirane mlečne proizvode (razen surovega mleka). Unija je navedeno oceno preučila, pogodbenici pa sta leta 2010 sklenili in priporočili, da naj se prizna vzajemna enakovrednost za te proizvode. Zaradi doslednosti in poenostavitve sta pogodbenici priporočili, da se v poglavju 8 „Mleko in mlečni proizvodi za prehrano ljudi“ v oddelku 3 Priloge V k Sporazumu podtipi „Mehki surovi mlečni siri“ in „Trdi surovi mlečni siri (parmezan)“ nadomestijo z novim podtipom „Nepasterizirani mlečni proizvodi (razen surovega mleka)“ s statusom „Da-1“ brez kakršnih koli posebnih pogojev. |
| --- | --- |

(11)

Nova Zelandija je izvedla znanstveno oceno tveganja za proizvode iz surovega mleka ter določila uvozne zahteve in pravne mehanizme za priznavanje enakovrednosti za nepasterizirane mlečne proizvode (razen surovega mleka). Unija je navedeno oceno preučila, pogodbenici pa sta leta 2010 sklenili in priporočili, da naj se prizna vzajemna enakovrednost za te proizvode. Zaradi doslednosti in poenostavitve sta pogodbenici priporočili, da se v poglavju 8 „Mleko in mlečni proizvodi za prehrano ljudi“ v oddelku 3 Priloge V k Sporazumu podtipi „Mehki surovi mlečni siri“ in „Trdi surovi mlečni siri (parmezan)“ nadomestijo z novim podtipom „Nepasterizirani mlečni proizvodi (razen surovega mleka)“ s statusom „Da-1“ brez kakršnih koli posebnih pogojev.

| (12) | Unija je v Uredbi Komisije (EU) št. 15/2011 (9) spremenila pravila o preskusnih metodah za odkrivanje morskih biotoksinov v živih školjkah. Nova Zelandija je Uniji v letih 2003, 2006 in 2010 predložila dokumentacijo o enakovrednosti v zvezi s svojo metodologijo testiranja biotoksinov in svojimi merili za odobritev. Po opravljeni oceni sta pogodbenici ugotovili, da sta njuna sistema enakovredna, spremembe Priloge V k Sporazumu pa niso potrebne. |
| --- | --- |

(12)

Unija je v Uredbi Komisije (EU) št. 15/2011 (9) spremenila pravila o preskusnih metodah za odkrivanje morskih biotoksinov v živih školjkah. Nova Zelandija je Uniji v letih 2003, 2006 in 2010 predložila dokumentacijo o enakovrednosti v zvezi s svojo metodologijo testiranja biotoksinov in svojimi merili za odobritev. Po opravljeni oceni sta pogodbenici ugotovili, da sta njuna sistema enakovredna, spremembe Priloge V k Sporazumu pa niso potrebne.

| (13) | Unija je začela temeljit pregled svoje zakonodaje o živalskih stranskih proizvodih. Uredba (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (10) je bila razveljavljena in nadomeščena z Uredbo (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (11) ter Uredbo Komisije (EU) št. 142/2011 (12). Na podlagi ocene o ohranitvi enakovrednosti sta pogodbenici ugotovili, da nova zakonodaja Unije ne vpliva na status enakovrednosti za živalske stranske proizvode za izvoz iz Nove Zelandije v Unijo ter za izvoz iz Unije v Novo Zelandijo v skladu s Sporazumom in sprememba Priloge V k Sporazumu ni potrebna. |
| --- | --- |

(13)

Unija je začela temeljit pregled svoje zakonodaje o živalskih stranskih proizvodih. Uredba (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (10) je bila razveljavljena in nadomeščena z Uredbo (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (11) ter Uredbo Komisije (EU) št. 142/2011 (12). Na podlagi ocene o ohranitvi enakovrednosti sta pogodbenici ugotovili, da nova zakonodaja Unije ne vpliva na status enakovrednosti za živalske stranske proizvode za izvoz iz Nove Zelandije v Unijo ter za izvoz iz Unije v Novo Zelandijo v skladu s Sporazumom in sprememba Priloge V k Sporazumu ni potrebna.

| (14) | Kar zadeva spremembo Uredbe (ES) št. 1774/2002 z Uredbo Komisije (ES) št. 668/2004 (13), ki dodaja aromatično drobovino in maščobne derivate kot ločeno blago, sta pogodbenici priporočili, da se aromatična drobovina doda kot blago s seznama v poglavju 21 „Hrana za hišne živali (tudi predelana), ki vsebuje samo material 3. kategorije“ v oddelku 4 Priloge V k Sporazumu. Pogodbenici sta predlagali, da se zdravju živali in javnemu zdravju dodeli status „Da-3“ za izvoz iz Nove Zelandije v Unijo ter status „NO“ za izvoz Unije v Novo Zelandijo. |
| --- | --- |

(14)

Kar zadeva spremembo Uredbe (ES) št. 1774/2002 z Uredbo Komisije (ES) št. 668/2004 (13), ki dodaja aromatično drobovino in maščobne derivate kot ločeno blago, sta pogodbenici priporočili, da se aromatična drobovina doda kot blago s seznama v poglavju 21 „Hrana za hišne živali (tudi predelana), ki vsebuje samo material 3. kategorije“ v oddelku 4 Priloge V k Sporazumu. Pogodbenici sta predlagali, da se zdravju živali in javnemu zdravju dodeli status „Da-3“ za izvoz iz Nove Zelandije v Unijo ter status „NO“ za izvoz Unije v Novo Zelandijo.

| (15) | Pogodbenici sta priporočili spremembo naslova poglavja 27 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu iz „Opredelitve“ v „Horizontalne vsebine“ ter črtanje vseh podpoglavij navedenega poglavja. |
| --- | --- |

(15)

Pogodbenici sta priporočili spremembo naslova poglavja 27 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu iz „Opredelitve“ v „Horizontalne vsebine“ ter črtanje vseh podpoglavij navedenega poglavja.

| (16) | V podpoglavju „Sistemi certificiranja“ poglavja 27 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu so pojasnjene vrste blaga, za katere se uporablja enakovrednost sistemov certificiranja. Pogodbenici sta priporočili, da se to pojasnilo o vrsti blaga iz stolpca „Posebni pogoji“ brez kakršnih koli sprememb premakne v stolpec „Enakovrednost“ v navedenem podpoglavju. |
| --- | --- |

(16)

V podpoglavju „Sistemi certificiranja“ poglavja 27 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu so pojasnjene vrste blaga, za katere se uporablja enakovrednost sistemov certificiranja. Pogodbenici sta priporočili, da se to pojasnilo o vrsti blaga iz stolpca „Posebni pogoji“ brez kakršnih koli sprememb premakne v stolpec „Enakovrednost“ v navedenem podpoglavju.

| (17) | Pogodbenici sta priporočili, da se v poglavje 27 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu vstavi podpoglavje o določbah za ponovni izvoz uvoženih proizvodov, kadar proizvod prihaja iz tretje države in podjetij, ki so pooblaščena za izvoz proizvoda v Unijo in Novo Zelandijo. Ta določba je trenutno v Prilogi VII k Odločbi Komisije 2003/56/ES (14). |
| --- | --- |

(17)

Pogodbenici sta priporočili, da se v poglavje 27 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu vstavi podpoglavje o določbah za ponovni izvoz uvoženih proizvodov, kadar proizvod prihaja iz tretje države in podjetij, ki so pooblaščena za izvoz proizvoda v Unijo in Novo Zelandijo. Ta določba je trenutno v Prilogi VII k Odločbi Komisije 2003/56/ES (14).

| (18) | Na podlagi ocene sta pogodbenici ugotovili, da sta za proizvode, pri katerih je ugotovljena enakovrednost „Da-1“, sistema pogodbenic za mikrobiološko spremljanje in testiranje ribiških in mlečnih proizvodov enakovredna, čeprav sta priznali, da se mikrobiološka merila lahko razlikujejo. Za izpolnjevanje posebnih meril pogodbenic uvoznic za varnost hrane so odgovorni izvozniki. Pogodbenici sta priporočili, da se v poglavje 27 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu vključi podpoglavje o določbah glede sistema za mikrobiološko spremljanje in testiranje. Te določbe se uporabljajo tudi za sektor mesa na podlagi statusa enakovrednosti, o katerem sta se pogodbenici predhodno dogovorili. |
| --- | --- |

(18)

Na podlagi ocene sta pogodbenici ugotovili, da sta za proizvode, pri katerih je ugotovljena enakovrednost „Da-1“, sistema pogodbenic za mikrobiološko spremljanje in testiranje ribiških in mlečnih proizvodov enakovredna, čeprav sta priznali, da se mikrobiološka merila lahko razlikujejo. Za izpolnjevanje posebnih meril pogodbenic uvoznic za varnost hrane so odgovorni izvozniki. Pogodbenici sta priporočili, da se v poglavje 27 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu vključi podpoglavje o določbah glede sistema za mikrobiološko spremljanje in testiranje. Te določbe se uporabljajo tudi za sektor mesa na podlagi statusa enakovrednosti, o katerem sta se pogodbenici predhodno dogovorili.

| (19) | Na podlagi ocene sta pogodbenici ugotovili, da sta sistema pogodbenic za določitev seznama obratov enakovredna. Pogodbenici sta zato priporočili, da se v poglavju 27 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu določi podpoglavje o določbah za poenostavljen postopek določitve seznama obratov Nove Zelandije, ki proizvajajo proizvode živalskega izvora za izvoz v Unijo. To se uporablja za proizvode, pri katerih se ugotovi enakovrednost za javno zdravje. |
| --- | --- |

(19)

Na podlagi ocene sta pogodbenici ugotovili, da sta sistema pogodbenic za določitev seznama obratov enakovredna. Pogodbenici sta zato priporočili, da se v poglavju 27 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu določi podpoglavje o določbah za poenostavljen postopek določitve seznama obratov Nove Zelandije, ki proizvajajo proizvode živalskega izvora za izvoz v Unijo. To se uporablja za proizvode, pri katerih se ugotovi enakovrednost za javno zdravje.

| (20) | Unija je v Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (15) spremenila svoje uvozne pogoje za govejo spongiformno encefalopatijo (BSE). Pogodbenici sta zato priporočili posodobitev poglavja 28 „Razne določbe o certificiranju“ iz oddelka 5 Priloge V k Sporazumu. |
| --- | --- |

(20)

Unija je v Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (15) spremenila svoje uvozne pogoje za govejo spongiformno encefalopatijo (BSE). Pogodbenici sta zato priporočili posodobitev poglavja 28 „Razne določbe o certificiranju“ iz oddelka 5 Priloge V k Sporazumu.

| (21) | Pogodbenici sta priporočili, naj se namesto navajanja držav članic in njihovih regij, ki so proste infekcioznega bovinega rinotraheitisa (IBR) in imajo odobrene programe nadzora, v poglavju 28 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu poglavje 28 sklicuje na Odločbo Komisije 2004/558/ES (16), ki priznava in navaja navedene države članice in njihove regije. |
| --- | --- |

(21)

Pogodbenici sta priporočili, naj se namesto navajanja držav članic in njihovih regij, ki so proste infekcioznega bovinega rinotraheitisa (IBR) in imajo odobrene programe nadzora, v poglavju 28 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu poglavje 28 sklicuje na Odločbo Komisije 2004/558/ES (16), ki priznava in navaja navedene države članice in njihove regije.

| (22) | Pogodbenici sta priporočili, naj se namesto navajanja držav članic in njihovih regij, ki so proste bolezni Aujeszkega in imajo odobrene programe nadzora, v poglavju 28 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu poglavje 28 sklicuje na Odločbo Komisije 2008/185/ES (17), ki priznava in navaja navedene države članice in njihove regije. |
| --- | --- |

(22)

Pogodbenici sta priporočili, naj se namesto navajanja držav članic in njihovih regij, ki so proste bolezni Aujeszkega in imajo odobrene programe nadzora, v poglavju 28 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu poglavje 28 sklicuje na Odločbo Komisije 2008/185/ES (17), ki priznava in navaja navedene države članice in njihove regije.

| (23) | Pogodbenici sta priporočili, da se za klasično prašičjo kugo za proizvode iz divjih prašičev, ki se izvažajo iz Unije v Novo Zelandijo, v poglavju 28 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu na spričevalo doda potrdilo. |
| --- | --- |

(23)

Pogodbenici sta priporočili, da se za klasično prašičjo kugo za proizvode iz divjih prašičev, ki se izvažajo iz Unije v Novo Zelandijo, v poglavju 28 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu na spričevalo doda potrdilo.

| (24) | Zaradi skladnosti s poglavjem 28 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu sta pogodbenici priporočili uporabo izraza „potrdilo“ po vsej tabeli v poglavju 29 „Medsebojno sprejeti ukrepi za obvladovanje bolezni“ v navedeni prilogi. |
| --- | --- |

(24)

Zaradi skladnosti s poglavjem 28 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu sta pogodbenici priporočili uporabo izraza „potrdilo“ po vsej tabeli v poglavju 29 „Medsebojno sprejeti ukrepi za obvladovanje bolezni“ v navedeni prilogi.

| (25) | Pogodbenici sta priporočili, da se poglavje 29 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu razdeli na dve podpoglavji, in sicer „29.A Medsebojno dogovorjen status bolezni za posamezne bolezni“, ki vključuje obstoječe poglavje 29, in novo podpoglavje „29.B Medsebojno sprejeti ukrepi za obvladovanje bolezni v primeru pojava posamezne bolezni“. |
| --- | --- |

(25)

Pogodbenici sta priporočili, da se poglavje 29 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu razdeli na dve podpoglavji, in sicer „29.A Medsebojno dogovorjen status bolezni za posamezne bolezni“, ki vključuje obstoječe poglavje 29, in novo podpoglavje „29.B Medsebojno sprejeti ukrepi za obvladovanje bolezni v primeru pojava posamezne bolezni“.

| (26) | Glede člena 6 Sporazuma „Prilagoditev regionalnim pogojem“ sta pogodbenici priporočili, da se v podpoglavje 29.B oddelka 5 Priloge V k Sporazumu vključijo skupni pogoji trgovanja za nekatere proizvode živalskega izvora v primeru pojava specifične bolezni na njunih ozemljih. |
| --- | --- |

(26)

Glede člena 6 Sporazuma „Prilagoditev regionalnim pogojem“ sta pogodbenici priporočili, da se v podpoglavje 29.B oddelka 5 Priloge V k Sporazumu vključijo skupni pogoji trgovanja za nekatere proizvode živalskega izvora v primeru pojava specifične bolezni na njunih ozemljih.

| (27) | Za poenostavitev certificiranja v Prilogi VII k Sporazumu in olajšanje prehoda na elektronsko certificiranje sta pogodbenici priporočili spremembo oddelka 1 navedene priloge, da se zagotovi možnost zmanjšanja števila vzorčnih spričeval z zmanjšanjem števila zahtevanih potrdil. Pogodbenici sta poleg tega priporočili, da bi morala o potrebi za vključitev zakonodajnih sklicevanj pogodbenice izvoznice, kot je določeno v Prilogi V k Sporazumu, odločati pogodbenica uvoznica. |
| --- | --- |

(27)

Za poenostavitev certificiranja v Prilogi VII k Sporazumu in olajšanje prehoda na elektronsko certificiranje sta pogodbenici priporočili spremembo oddelka 1 navedene priloge, da se zagotovi možnost zmanjšanja števila vzorčnih spričeval z zmanjšanjem števila zahtevanih potrdil. Pogodbenici sta poleg tega priporočili, da bi morala o potrebi za vključitev zakonodajnih sklicevanj pogodbenice izvoznice, kot je določeno v Prilogi V k Sporazumu, odločati pogodbenica uvoznica.

| (28) | Pogodbenici sta pojasnili, da se vzorec potrdila o zdravstvenem stanju, kot je določeno v oddelku 1 Priloge VII k Sporazumu, lahko uporabi, ko je enakovrednost žive živali ali proizvoda „Da-1“ samo za javno zdravje ali zdravje živali, ne da bi bila potrebna enakovrednost certicifiranja. Pogodbenici sta zato priporočili spremembe oddelka 1 navedene priloge z vključitvijo določbe za vzorec potrdila, ki se uporabi na spričevalih, izdanih po datumu odhoda, tako da se njegova uporaba omeji na žive živali in proizvode, za katere je bila ugotovljena enakovrednost sistemov certificiranja v poglavju 27 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu. |
| --- | --- |

(28)

Pogodbenici sta pojasnili, da se vzorec potrdila o zdravstvenem stanju, kot je določeno v oddelku 1 Priloge VII k Sporazumu, lahko uporabi, ko je enakovrednost žive živali ali proizvoda „Da-1“ samo za javno zdravje ali zdravje živali, ne da bi bila potrebna enakovrednost certicifiranja. Pogodbenici sta zato priporočili spremembe oddelka 1 navedene priloge z vključitvijo določbe za vzorec potrdila, ki se uporabi na spričevalih, izdanih po datumu odhoda, tako da se njegova uporaba omeji na žive živali in proizvode, za katere je bila ugotovljena enakovrednost sistemov certificiranja v poglavju 27 oddelka 5 Priloge V k Sporazumu.

| (29) | Pogodbenici sta priporočili, da se v oddelku 1 Priloge VII določi pravna podlaga za nekatere neobvezne dodatne določbe, ki so določene v Prilogi V k Sporazumu, da se vključijo v spričevalo. Ta sprememba se nanaša na dodatna potrdila, opisana v poglavju 28 oddelka 5 navedene priloge, za izvoz Unije v Novo Zelandijo pa na dodatno potrdilo, da je „proizvod živalskega izvora primeren za trgovino znotraj Unije brez omejitev“. |
| --- | --- |

(29)

Pogodbenici sta priporočili, da se v oddelku 1 Priloge VII določi pravna podlaga za nekatere neobvezne dodatne določbe, ki so določene v Prilogi V k Sporazumu, da se vključijo v spričevalo. Ta sprememba se nanaša na dodatna potrdila, opisana v poglavju 28 oddelka 5 navedene priloge, za izvoz Unije v Novo Zelandijo pa na dodatno potrdilo, da je „proizvod živalskega izvora primeren za trgovino znotraj Unije brez omejitev“.

| (30) | Za poenostavitev certificiranja v oddelku 2 Priloge VII k Sporazumu in za lažji prehod na elektronsko certificiranje sta pogodbenici priporočili odpravo zahteve po vključitvi pojasnjevalnih opomb, ki zagotavljajo smernice za izpolnjevanje, ter zahteve po vključitvi potrdil, ki za pošiljko niso pomembne, v spričevala. Pogodbenici sta poleg tega priporočili, da se lahko dovolijo manjše spremembe oblike vzorca spričevala. |
| --- | --- |

(30)

Za poenostavitev certificiranja v oddelku 2 Priloge VII k Sporazumu in za lažji prehod na elektronsko certificiranje sta pogodbenici priporočili odpravo zahteve po vključitvi pojasnjevalnih opomb, ki zagotavljajo smernice za izpolnjevanje, ter zahteve po vključitvi potrdil, ki za pošiljko niso pomembne, v spričevala. Pogodbenici sta poleg tega priporočili, da se lahko dovolijo manjše spremembe oblike vzorca spričevala.

| (31) | Pogodbenici sta vzpostavili elektronska sistema certificiranja ter povezavo, ki omogoča prenos podatkov med sistemom Nove Zelandije E-cert in sistemom Evropske unije TRACES, s čimer je omogočeno elektronsko certificiranje proizvodov Nove Zelandije, izvoženih v Unijo. Jamstva pri navedenem elektronskem certificiranju so enakovredna jamstvom pri certificiranju na papirju, zato sta pogodbenici priporočili spremembo Priloge VII k Sporazumu, da se zagotovi pravni mehanizem za omogočanje izključne uporabe elektronskega certificiranja. |
| --- | --- |

(31)

Pogodbenici sta vzpostavili elektronska sistema certificiranja ter povezavo, ki omogoča prenos podatkov med sistemom Nove Zelandije E-cert in sistemom Evropske unije TRACES, s čimer je omogočeno elektronsko certificiranje proizvodov Nove Zelandije, izvoženih v Unijo. Jamstva pri navedenem elektronskem certificiranju so enakovredna jamstvom pri certificiranju na papirju, zato sta pogodbenici priporočili spremembo Priloge VII k Sporazumu, da se zagotovi pravni mehanizem za omogočanje izključne uporabe elektronskega certificiranja.

| (32) | Pogodbenici sta ponovno ocenili mejne preglede živih živali in proizvodov živalskega izvora iz oddelka A Priloge VIII k Sporazumu. Pogodbenici sta priporočili, da se raven kontrol identitete določi pri 100 %, pri čemer pogodbenici to raven lahko uporabljata po prosti presoji. Pogodbenici sta nadalje priporočili določitev pravne podlage za prenos opravljanja dejavnosti mejnih pregledov na odgovorno osebo ali agencijo. Na podlagi visoke ravni uspešnosti in zanesljivosti v dvostranski trgovini sta pogodbenici priporočili zmanjšanje pogostosti fizičnih pregledov za proizvode živalskega izvora, namenjene za prehrano ljudi, z 2 % na 1 %. Pogodbenici sta nadalje pojasnili, da so žive živali, namenjene za prehrano ljudi, v isti kategoriji kot proizvodi živalskega izvora, namenjeni za prehrano ljudi, v zvezi s pogostostjo fizičnih pregledov, zato sta priporočili, da se v poglavju 2 „Fizični pregled“, zdaj spremenjenem v „Fizični pregled (vključno z naključnim ali ciljnim)“, oddelka A navedene priloge pred besedami „proizvodi živalskega izvora, namenjeni za prehrano ljudi“ doda izraz „žive živali“. |
| --- | --- |

(32)

Pogodbenici sta ponovno ocenili mejne preglede živih živali in proizvodov živalskega izvora iz oddelka A Priloge VIII k Sporazumu. Pogodbenici sta priporočili, da se raven kontrol identitete določi pri 100 %, pri čemer pogodbenici to raven lahko uporabljata po prosti presoji. Pogodbenici sta nadalje priporočili določitev pravne podlage za prenos opravljanja dejavnosti mejnih pregledov na odgovorno osebo ali agencijo. Na podlagi visoke ravni uspešnosti in zanesljivosti v dvostranski trgovini sta pogodbenici priporočili zmanjšanje pogostosti fizičnih pregledov za proizvode živalskega izvora, namenjene za prehrano ljudi, z 2 % na 1 %. Pogodbenici sta nadalje pojasnili, da so žive živali, namenjene za prehrano ljudi, v isti kategoriji kot proizvodi živalskega izvora, namenjeni za prehrano ljudi, v zvezi s pogostostjo fizičnih pregledov, zato sta priporočili, da se v poglavju 2 „Fizični pregled“, zdaj spremenjenem v „Fizični pregled (vključno z naključnim ali ciljnim)“, oddelka A navedene priloge pred besedami „proizvodi živalskega izvora, namenjeni za prehrano ljudi“ doda izraz „žive živali“.

| (33) | Po ponovni oceni inšpekcijskih pristojbin za mejne preglede sta pogodbenici priporočili posodobitev teh pristojbin v oddelku B Priloge VIII k Sporazumu. Za izvoz Nove Zelandije v Unijo sta pogodbenici priporočili, da se inšpekcijske pristojbine uporabljajo v skladu s Prilogo V k Uredbi (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (18) in zmanjšajo za 22,5 %. Ta stopnja zmanjšanja se izračuna ob predpostavki, da stopnja fizičnih pregledov za uvoz Nove Zelandije znaša le 10 % stopnje običajnih fizičnih kontrol, ki se uporablja za druge tretje države, in ob predpostavki, da stroški za fizične preglede znašajo 25 % vseh stroškov pristojbin. Za izvoz Unije v Novo Zelandijo obstaja razlikovanje med pošiljkami, pri katerih se izvajajo pregledi dokumentov in kontrole identitete, ter pošiljkami, pri katerih se poleg tega izvajajo tudi fizični pregledi. Za inšpekcijske pristojbine Nove Zelandije je določena tudi prilagoditev zaradi inflacije. |
| --- | --- |

(33)

Po ponovni oceni inšpekcijskih pristojbin za mejne preglede sta pogodbenici priporočili posodobitev teh pristojbin v oddelku B Priloge VIII k Sporazumu. Za izvoz Nove Zelandije v Unijo sta pogodbenici priporočili, da se inšpekcijske pristojbine uporabljajo v skladu s Prilogo V k Uredbi (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (18) in zmanjšajo za 22,5 %. Ta stopnja zmanjšanja se izračuna ob predpostavki, da stopnja fizičnih pregledov za uvoz Nove Zelandije znaša le 10 % stopnje običajnih fizičnih kontrol, ki se uporablja za druge tretje države, in ob predpostavki, da stroški za fizične preglede znašajo 25 % vseh stroškov pristojbin. Za izvoz Unije v Novo Zelandijo obstaja razlikovanje med pošiljkami, pri katerih se izvajajo pregledi dokumentov in kontrole identitete, ter pošiljkami, pri katerih se poleg tega izvajajo tudi fizični pregledi. Za inšpekcijske pristojbine Nove Zelandije je določena tudi prilagoditev zaradi inflacije.

| (34) | Zaradi sprememb zakonov pogodbenic so sklicevanja na zakonodajo v prilogah k Sporazumu zastarela. Pogodbenici sta zato priporočili posodobitev sklicevanj na zakonodajo Unije in Nove Zelandije v navedenih prilogah. |
| --- | --- |

(34)

Zaradi sprememb zakonov pogodbenic so sklicevanja na zakonodajo v prilogah k Sporazumu zastarela. Pogodbenici sta zato priporočili posodobitev sklicevanj na zakonodajo Unije in Nove Zelandije v navedenih prilogah.

| (35) | Navedene predlagane spremembe prilog II, V, VII in VIII k Sporazumu je Skupni upravljalni odbor obravnaval na sejah in konferencah 30. in 31. marca 2009, 24. junija 2010, 24. marca 2011, 29. in 30. maja 2012 in 12. decembra 2013 in priporočil, da se te spremembe uvedejo. |
| --- | --- |

(35)

Navedene predlagane spremembe prilog II, V, VII in VIII k Sporazumu je Skupni upravljalni odbor obravnaval na sejah in konferencah 30. in 31. marca 2009, 24. junija 2010, 24. marca 2011, 29. in 30. maja 2012 in 12. decembra 2013 in priporočil, da se te spremembe uvedejo.

| (36) | Zaradi navedenih priporočil je primerno spremeniti ustrezne določbe iz prilog II, V, VII in VIII k Sporazumu. |
| --- | --- |

(36)

Zaradi navedenih priporočil je primerno spremeniti ustrezne določbe iz prilog II, V, VII in VIII k Sporazumu.

| (37) | V skladu s členom 16 Sporazuma se pogodbenici z izmenjavo pisem dogovorita o spremembah prilog. |
| --- | --- |

(37)

V skladu s členom 16 Sporazuma se pogodbenici z izmenjavo pisem dogovorita o spremembah prilog.

| (38) | Zato bi bilo treba v imenu Unije odobriti priporočene spremembe prilog II, V, VII in VIII k Sporazumu. |
| --- | --- |

(38)

Zato bi bilo treba v imenu Unije odobriti priporočene spremembe prilog II, V, VII in VIII k Sporazumu.

| (39) | V skladu s členom 18(3) Sporazuma bi morale dogovorjene spremembe prilog k Sporazumu začeti veljati prvi dan v mesecu, ki sledi dnevu, ko se pogodbenici pisno uradno obvestita, da sta zaključili notranje postopke za odobritev sprememb. |
| --- | --- |

(39)

V skladu s členom 18(3) Sporazuma bi morale dogovorjene spremembe prilog k Sporazumu začeti veljati prvi dan v mesecu, ki sledi dnevu, ko se pogodbenici pisno uradno obvestita, da sta zaključili notranje postopke za odobritev sprememb.

| (40) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(40)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V skladu s priporočili Skupnega upravljalnega odbora, ustanovljenega na podlagi člena 16 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo o sanitarnih ukrepih, ki veljajo za trgovino z živimi živalmi in živalskimi proizvodi, se spremembe prilog II, V, VII in VIII k navedenemu sporazumu potrdijo v imenu Evropske unije.

Besedilo izmenjave pisem, ki tvori dogovor z Novo Zelandijo, vključno s spremembami prilog II, V, VII in VIII k Sporazumu, je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Generalni direktor za zdravje in varnost hrane je pooblaščen, da v imenu Evropske unije podpiše pismo, ki je za Evropsko unijo zavezujoče.

Člen 3

Dogovor o spremembi v obliki izmenjave pisem in datum začetka njegove veljavnosti se objavita v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 18. februarja 2015

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  UL L 57, 26.2.1997, str. 4.

1

(2)  Direktiva Sveta 72/462/EGS z dne 12. decembra 1972 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in veterinarskimi pregledi ob uvozu govedi, prašičev, ovc in koz ter svežega mesa in mesnih izdelkov iz tretjih držav (UL L 302, 31.12.1972, str. 28).

2

(3)  Direktiva Sveta 2004/68/ES z dne 26. aprila 2004 o določitvi predpisov v zvezi z zdravstvenim varstvom živali za uvoz v Skupnost in tranzit skozi Skupnost nekaterih živih parkljarjev, o spremembi direktiv 90/426/ES in 92/65/EGS ter razveljavitvi Direktive 72/462/EGS (UL L 139, 30.4.2004, str. 321).

3

(4)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (UL L 139, 30.4.2004, str. 206).

4

(5)  Direktiva Sveta 2002/99/ES z dne 16. decembra 2002 o predpisih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi (UL L 18, 23.1.2003, str. 11).

5

(6)  Odločba Komisije 2003/24/ES z dne 30. decembra 2002 o razvoju celovitega računalniškega veterinarskega sistema (UL L 8, 14.1.2003, str. 44).

6

(7)  Izvedbeni sklep Komisije 2013/503/EU z dne 11. oktobra 2013 o priznanju delov Unije kot prostih varooze čebel in o določitvi dodatnih jamstev, ki so potrebna za trgovanje znotraj Unije in uvoz za zaščito njihovega statusa brez varooze (UL L 273, 15.10.2013, str. 38).

7

(8)  Sklep Komisije 2010/270/EU z dne 6. maja 2010 o spremembi delov 1 in 2 Priloge E k Direktivi Sveta 92/65/EGS glede vzorcev zdravstvenih spričeval za živali z gospodarstev ter za čebele in čmrlje (UL L 118, 12.5.2010, str. 56).

8

(9)  Uredba Komisije (EU) št. 15/2011 z dne 10. januarja 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 2074/2005 glede priznanih preskusnih metod za odkrivanje morskih biotoksinov v živih školjkah (UL L 6, 11.1.2011, str. 3).

9

(10)  Uredba (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. oktobra 2002 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi (UL L 273, 10.10.2002, str. 1).

10

(11)  Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (UL L 300, 14.11.2009, str. 1).

11

(12)  Uredba Komisije (EU) št. 142/2011 z dne 25. februarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo (UL L 54, 26.2.2011, str. 1).

12

(13)  Uredba Komisije (ES) št. 668/2004 z dne 10. marca 2004 o spremembi nekaterih prilog k Uredbi (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede uvoza iz tretjih držav živalskih stranskih proizvodov (UL L 112, 19.4.2004, str. 1).

13

(14)  Odločba Komisije 2003/56/ES z dne 24. januarja 2003 o zdravstvenih spričevalih za uvoz živih živali in proizvodov živalskega izvora iz Nove Zelandije (UL L 22, 25.1.2003, str. 38).

14

(15)  Uredba (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (UL L 147, 31.5.2001, str. 1).

15

(16)  Odločba Komisije 2004/558/ES z dne 15. julija 2004 o izvajanju Direktive Sveta 64/432/EGS v zvezi z dodatnimi jamstvi za trgovino z govedom med državami članicami Skupnosti v povezavi z infekcioznim bovinim rinotraheitisom in v zvezi s potrditvijo programov za izkoreninjenje, predloženih s strani nekaterih držav članic (UL L 249, 23.7.2004, str. 20).

16

(17)  Odločba Komisije 2008/185/ES z dne 21. februarja 2008 o dodatnih jamstvih za trgovino s prašiči v Skupnosti glede bolezni Aujeszkega in o merilih za zagotavljanje podatkov o tej bolezni (UL L 59, 4.3.2008, str. 19).

17

(18)  Uredba (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (UL L 165, 30.4.2004, str. 1).

18

---

PRILOGA

SPORAZUM V OBLIKI IZMENJAVE PISEM

o dogovoru z Novo Zelandijo o spremembah prilog II, V, VII in VIII k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo o sanitarnih ukrepih, ki veljajo za trgovino z živimi živalmi in živalskimi proizvodi, z dne 17. decembra 1996

23. marec 2015

Spoštovana ga. Roche,

v zvezi s členom 16(2) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo o sanitarnih ukrepih, ki veljajo za trgovino z živimi živalmi in živalskimi proizvodi z dne 17. decembra 1996 predlagam naslednje spremembe prilog II, V, VII in VIII k Sporazumu.

Po priporočilu Skupnega upravljalnega odbora, ustanovljenega na podlagi člena 16(1) Sporazuma, bi bilo treba besedila prilog II, V VII in VIII nadomestiti z ustreznimi besedili prilog II, V, VII in VIII, ki so priložena temu pismu.

Hvaležen Vam bom, če boste potrdili soglasje Nove Zelandije s temi spremembami prilog k Sporazumu.

V zvezi s členom 18(3) Sporazuma Vam z zadovoljstvom sporočam tudi, da je notranji postopek Evropske unije za potrditev sprememb zaključen.

Prejmite izraze mojega globokega spoštovanja.

Za Evropsko unijo

Ladislav MIKO

31. marec 2015

Spoštovani gospod Miko,

sklicujem se na Vaše pismo, ki vsebuje podrobnosti o predlaganih spremembah prilog II, V, VII in VIII k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo o sanitarnih ukrepih, ki veljajo za trgovino z živimi živalmi in živalskimi proizvodi z dne 17. decembra 1996.

Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo o sanitarnih ukrepih, ki veljajo za trgovino z živimi živalmi in živalskimi proizvodi

V zvezi s tem potrjujem, da so predlagane spremembe, kakor jih je priporočil Skupni upravljalni odbor, ustanovljen na podlagi člena 16(1) Sporazuma, katerega izvod je priložen, za Novo Zelandijo sprejemljive.

V zvezi s členom 18(3) Sporazuma Vam z zadovoljstvom sporočam tudi, da je notranji postopek Nove Zelandije za potrditev sprememb zaključen.

Prejmite izraze mojega globokega spoštovanja.

S spoštovanjem,

S spoštovanjem

Deborah ROCHE

Namestnica generalnega direktorja za politiko in trgovino

PRILOGA II

PRISTOJNI ORGANI

DEL A

Nova Zelandija

Ministrstvo za primarne dejavnosti (Ministry for Primary Industries) je pristojno za nadzor nad sanitarnimi in veterinarskimi zadevami.

| — | V zvezi z izvozom v Evropsko unijo je Ministrstvo za primarne dejavnosti pristojno za opredeljevanje sanitarnih (varnost hrane) in zoosanitarnih (zdravje živali) standardov in zahtev ter za določanje veterinarskih spričeval, ki potrjujejo, da so upoštevani dogovorjeni sanitarni in zoosanitarni standardi in zahteve. |
| --- | --- |

—

V zvezi z izvozom v Evropsko unijo je Ministrstvo za primarne dejavnosti pristojno za opredeljevanje sanitarnih (varnost hrane) in zoosanitarnih (zdravje živali) standardov in zahtev ter za določanje veterinarskih spričeval, ki potrjujejo, da so upoštevani dogovorjeni sanitarni in zoosanitarni standardi in zahteve.

| — | V zvezi z uvozom v Novo Zelandijo je Ministrstvo za primarne dejavnosti pristojno za določanje sanitarnih (varnost hrane) in zoosanitarnih (zdravje živali) standardov in zahtev. |
| --- | --- |

—

V zvezi z uvozom v Novo Zelandijo je Ministrstvo za primarne dejavnosti pristojno za določanje sanitarnih (varnost hrane) in zoosanitarnih (zdravje živali) standardov in zahtev.

DEL B

Evropska unija

Dejavnosti nadzora si delijo nacionalne službe v državah članicah in Evropska komisija. V zvezi s tem velja naslednje:

| — | v zvezi z izvozom v Novo Zelandijo so države članice pristojne za nadzor nad proizvodnimi razmerami in zahtevami, vključno z obveznimi inšpekcijami/revizijami in izdajanjem veterinarskih spričeval, ki potrjujejo, da so upoštevani dogovorjeni standardi in zahteve, |
| --- | --- |

—

v zvezi z izvozom v Novo Zelandijo so države članice pristojne za nadzor nad proizvodnimi razmerami in zahtevami, vključno z obveznimi inšpekcijami/revizijami in izdajanjem veterinarskih spričeval, ki potrjujejo, da so upoštevani dogovorjeni standardi in zahteve,

| — | v zvezi z uvozom v Evropsko unijo je Evropska komisija pristojna za celotno koordinacijo, inšpekcije sistemov za nadzor ter za potrebne zakonodajne ukrepe, ki zagotavljajo enotno uporabo standardov in zahtev na enotnem evropskem trgu. |
| --- | --- |

—

v zvezi z uvozom v Evropsko unijo je Evropska komisija pristojna za celotno koordinacijo, inšpekcije sistemov za nadzor ter za potrebne zakonodajne ukrepe, ki zagotavljajo enotno uporabo standardov in zahtev na enotnem evropskem trgu.

PRILOGA V

PRIZNANJE SANITARNIH UKREPOV

Glosar

| Da (1) | Dogovorjena enakovrednost. Uporabljajo se vzorci potrdil o zdravstvenem stanju iz oddelka 1(a) Priloge VII. EU lahko določi svoja uvozna spričevala za žive živali in živalske proizvode iz Nove Zelandije s statusom ‚Da-1‘ v sistemu TRACES z vzorcem, o katerem se dogovorita pogodbenici. |
| --- | --- |
| Da (2) | Načeloma dogovorjena enakovrednost. Nekatera posebna vprašanja je še treba rešiti. Uporablja se vzorec veterinarskega spričevala ali veterinarskega dokumenta uvoznice. |
| Da (3) | Enakovrednost v obliki skladnosti z zahtevami uvoznice. Uporablja se vzorec veterinarskega spričevala ali veterinarskega dokumenta uvoznice. |
| NO | Ni ocenjeno. Uporablja se vzorec veterinarskega spričevala ali veterinarskega dokumenta uvoznice. |
| O | V postopku ocene – se preverja. Uporablja se vzorec veterinarskega spričevala ali veterinarskega dokumenta uvoznice. |
| [] | Vprašanja za takojšnjo razrešitev. |
| Ne | Neenakovredno in/ali potrebna je dodatna ocena. Trgovanje lahko poteka, če izvoznica izpolnjuje zahteve uvoznice. |
| N. R. | Ni relevantno. |
| ASF | Afriška prašičja kuga |
| BSE | Bovina spongiformna encefalopatija |
| BT | Bolezen modrikastega jezika |
| C | Celzija |
| CBPP | Pljučna kuga govedi |
| CSF | Klasična prašičja kuga |
| EU/NZ | Evropska unija/Nova Zelandija |
| E-Cert | Novozelandski sistem elektronskega prenosa podatkov za potrjevanje izvoznih veterinarskih spričeval. |
| EIA | Infekciozna anemija kopitarjev |
| FMD | Slinavka in parkljevka |
| gst | Davek na blago in storitve |
| HPNAI | Visoko patogena aviarna influenca, ki jo je treba prijaviti |
| HTST | Visoka temperatura/kratek čas |
| IBR | Infekciozni bovini rinotraheitis |
| LPNAI | Nizkopatogena aviarna influenca, ki jo je treba prijaviti |
| LSD | Vozličasti dermatitis |
| min | Minute |
| ND | Atipična kokošja kuga |
| Jih ni. | Ni posebnih pogojev |
| OIE | Mednarodna organizacija za zdravje živali |
| PAP | Predelane živalske beljakovine |
| PPR | Kuga drobnice |
| PRRS | Prašičji reprodukcijski in respiratorni sindrom |
| RND | Goveja kuga |
| SVD | Vezikularna bolezen prašičev |
| TRACES | Sistem elektronskega prenosa podatkov EU za izvozna veterinarska spričevala. |
| TSE | Transmisivna spongiformna encefalopatija |
| UHT | Obdelava pri ultravisoki temperaturi |
| VS | Vezikularni stomatitis |

Da (1)

Dogovorjena enakovrednost. Uporabljajo se vzorci potrdil o zdravstvenem stanju iz oddelka 1(a) Priloge VII. EU lahko določi svoja uvozna spričevala za žive živali in živalske proizvode iz Nove Zelandije s statusom ‚Da-1‘ v sistemu TRACES z vzorcem, o katerem se dogovorita pogodbenici.

Da (2)

Načeloma dogovorjena enakovrednost. Nekatera posebna vprašanja je še treba rešiti. Uporablja se vzorec veterinarskega spričevala ali veterinarskega dokumenta uvoznice.

Da (3)

Enakovrednost v obliki skladnosti z zahtevami uvoznice. Uporablja se vzorec veterinarskega spričevala ali veterinarskega dokumenta uvoznice.

NO

Ni ocenjeno. Uporablja se vzorec veterinarskega spričevala ali veterinarskega dokumenta uvoznice.

O

V postopku ocene – se preverja. Uporablja se vzorec veterinarskega spričevala ali veterinarskega dokumenta uvoznice.

[]

Vprašanja za takojšnjo razrešitev.

Ne

Neenakovredno in/ali potrebna je dodatna ocena. Trgovanje lahko poteka, če izvoznica izpolnjuje zahteve uvoznice.

N. R.

Ni relevantno.

ASF

Afriška prašičja kuga

BSE

Bovina spongiformna encefalopatija

BT

Bolezen modrikastega jezika

C

Celzija

CBPP

Pljučna kuga govedi

CSF

Klasična prašičja kuga

EU/NZ

Evropska unija/Nova Zelandija

E-Cert

Novozelandski sistem elektronskega prenosa podatkov za potrjevanje izvoznih veterinarskih spričeval.

EIA

Infekciozna anemija kopitarjev

FMD

Slinavka in parkljevka

gst

Davek na blago in storitve

HPNAI

Visoko patogena aviarna influenca, ki jo je treba prijaviti

HTST

Visoka temperatura/kratek čas

IBR

Infekciozni bovini rinotraheitis

LPNAI

Nizkopatogena aviarna influenca, ki jo je treba prijaviti

LSD

Vozličasti dermatitis

min

Minute

ND

Atipična kokošja kuga

Jih ni.

Ni posebnih pogojev

OIE

Mednarodna organizacija za zdravje živali

PAP

Predelane živalske beljakovine

PPR

Kuga drobnice

PRRS

Prašičji reprodukcijski in respiratorni sindrom

RND

Goveja kuga

SVD

Vezikularna bolezen prašičev

TRACES

Sistem elektronskega prenosa podatkov EU za izvozna veterinarska spričevala.

TSE

Transmisivna spongiformna encefalopatija

UHT

Obdelava pri ultravisoki temperaturi

VS

Vezikularni stomatitis

Oddelek 1

Genski material in žive živali

| Proizvod | Izvoz EU v Novo Zelandijo (1) | Izvoz Nove Zelandije v EU |
| --- | --- | --- |
| Pogoji trgovanja | Enakovrednost | Posebni pogoji | Ukrep | Pogoji trgovanja | Enakovrednost | Posebni pogoji | Ukrep |
| Standardi EU | Standardi NZ | Standardi NZ | Standardi EU | |
| 1.   Seme |
| — | Govedo |

Proizvod

Izvoz EU v Novo Zelandijo (1)

Izvoz Nove Zelandije v EU

Pogoji trgovanja

Enakovrednost

Posebni pogoji

Ukrep

Pogoji trgovanja

Enakovrednost

Posebni pogoji

Ukrep

Standardi EU

Standardi NZ

Standardi NZ

Standardi EU

1.   Seme

—

Govedo

88/407/EGS

Biosecurity Act 1993 (Zakon o biološki varnosti 1993) S 22

Da (1)

glej poglavje 28:

| — | mrzlica Q |
| --- | --- |

—

mrzlica Q

| — | bolezen modrikastega jezika |
| --- | --- |

—

bolezen modrikastega jezika

Animal Products Act 1999 (Zakon o živalskih proizvodih 1999)

88/407/EGS

2011/630/EU

O

IBR

glej poglavje 28

EU bo razmislila o oceni, ali testiranje semena za IBR z uporabo preskusne metodologije PCR, odobrene s strani OIE, zagotavlja enakovredno jamstvo za odsotnost bolezni IBR.

| — | Ovce/koze |
| --- | --- |

—

Ovce/koze

92/65/EGS

2010/470/EU

Biosecurity Act 1993 S 22

Ne

Animal Products Act 1999

92/65/EGS

2010/472/EU

NO

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

90/429/EGS

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

90/429/EGS

2012/137/EU

NO

| — | Jelenjad in srnjad |
| --- | --- |

—

Jelenjad in srnjad

92/65/EGS

Biosecurity Act 1993 S 22

Ne

Animal Products Act 1999

92/65/EGS

Ne

| — | Konji |
| --- | --- |

—

Konji

92/65/EGS

2010/470/EU

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (3)

Animal Products Act 1999

92/65/EGS

2004/211/ES

2010/471/EU

Da (3)

| — | Psi |
| --- | --- |

—

Psi

92/65/EGS

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

92/65/EGS

NO

2.   Zarodki (razen zarodkov, pridobljenih s tehniko prodiranja skozi ovojnico jajčne celice)

| — | Govedo
  zarodki, pridobljeni in-vivo |
| --- | --- |

—

Govedo

zarodki, pridobljeni in-vivo

89/556/EGS

Biosecurity Act 1993

Da (1)

glej poglavje 28:

| — | mrzlica Q |
| --- | --- |

—

mrzlica Q

| — | bovina virusna diareja (tip II) |
| --- | --- |

—

bovina virusna diareja (tip II)

Animal Products Act 1999

89/556/EGS

2006/168/ES

Da (1)

zarodki, pridobljeni in-vitro

89/556/EGS

Biosecurity Act 1993

Da (1)

glej poglavje 28:

| — | mrzlica Q |
| --- | --- |

—

mrzlica Q

| — | bovina virusna diareja (tip II) |
| --- | --- |

—

bovina virusna diareja (tip II)

Animal Products Act 1999

Da (3)

| — | Ovce/koze |
| --- | --- |

—

Ovce/koze

92/65/EGS

2010/470/EU

Biosecurity Act 1993 S 22

Ne

Animal Products Act 1999

92/65/EGS

2010/472/EU

NO

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

92/65/EGS

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

92/65/EGS

NO

| — | Jelenjad in srnjad |
| --- | --- |

—

Jelenjad in srnjad

92/65/EGS

Biosecurity Act 1993 S 22

Ne

Animal Products Act 1999

92/65/EGS

Ne

| — | Konji |
| --- | --- |

—

Konji

92/65/EGS

2010/470/EU

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

92/65/EGS

2004/211/ES

2010/471/EU

Da (3)

| — | Perutnina valilna jajca |
| --- | --- |

—

Perutnina valilna jajca

2009/158/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Ne

Animal Products Act 1999

2009/158/ES

Uredba (ES) št. 798/2008

Da (3)

salmonela

glej poglavje 28

| — | Ratiti valilna jajca |
| --- | --- |

—

Ratiti valilna jajca

NO

3.   Žive živali

| — | Govedo |
| --- | --- |

—

Govedo

64/432/EGS

Biosecurity Act 1993 S 22

Ne

Animal Products Act 1999

Uredbi

| | (ES) št. 999/2001 in |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001 in

| | (EU) št. 206/2010 |
| --- | --- |

(EU) št. 206/2010

Da (3)

IBR

glej poglavje 28

| — | Ovce/koze |
| --- | --- |

—

Ovce/koze

91/68/EGS

Uredba (ES) št. 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Ne

Animal Products Act 1999

2004/212/ES

Uredbi

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (EU) št. 206/2010 |
| --- | --- |

(EU) št. 206/2010

Da (3)

EU bo obravnavala odsotnost praskavca na NZ.

| — | Svinje |
| --- | --- |

—

Svinje

64/432/EGS

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

Uredba (EU) št. 206/2010

Da (3)

bolezen Aujeszkega glej poglavje 28

| — | Jelenjad in srnjad |
| --- | --- |

—

Jelenjad in srnjad

2004/68/ES

92/65/EGS

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

2004/68/ES

Uredba (EU) št. 206/2010

Da (3)

| — | Enoprsti kopitarji |
| --- | --- |

—

2009/156/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (3)

Animal Products Act 1999

92/260/EGS

93/195/EGS

93/196/EGS

93/197/EGS

2004/211/ES

2009/156/ES

2010/57/EU

Da (3)

EIA

glej poglavje 28

| — | Psi, mačke in beli dihurji |
| --- | --- |

—

Psi, mačke in beli dihurji

Komercialni:

| | 92/65/EGS |
| --- | --- |

92/65/EGS

| | 2013/519/EU |
| --- | --- |

2013/519/EU

Nekomercialni:

2003/803/ES

Uredbe

| | (ES) št. 998/2003 |
| --- | --- |

(ES) št. 998/2003

| | (EU) št. 576/2013 |
| --- | --- |

(EU) št. 576/2013

| | (EU) št. 577/2013 |
| --- | --- |

(EU) št. 577/2013

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (3)

steklina glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

Komercialni uvoz:

| | 92/65/EGS |
| --- | --- |

92/65/EGS

| | 2011/874/EU |
| --- | --- |

2011/874/EU

| | 2013/519/EU |
| --- | --- |

2013/519/EU

Nekomercialni:

| | 2011/874/EU |
| --- | --- |

2011/874/EU

| | 2013/519/EU |
| --- | --- |

2013/519/EU

| | 2013/520/EU |
| --- | --- |

2013/520/EU

Uredbe

| | (ES) št. 998/2003 |
| --- | --- |

(ES) št. 998/2003

| | (EU) št. 576/2013 |
| --- | --- |

(EU) št. 576/2013

| | (EU) št. 577/2013 |
| --- | --- |

(EU) št. 577/2013

Da (3)

steklina

glej poglavje 28

| — | Živa perutnina |
| --- | --- |

—

Živa perutnina

2009/158/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Ne

Animal Products Act 1999

2009/159/ES

Uredba (ES) št. 798/2008

Da (3)

salmonela

glej poglavje 28

| — | Ratiti |
| --- | --- |

—

Ratiti

NO

NO

| — | Žive čebele in čmrlji, vključno z genskim materialom čebel/čmrljev |
| --- | --- |

—

Žive čebele in čmrlji, vključno z genskim materialom čebel/čmrljev

92/65/EGS

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

92/65/EGS

2013/503/EU

Uredba (EU) št. 206/2010

Da (1)

čebele/čmrlji

glej poglavje 28

Brez trgovine s proizvodi z državami članicami ali regijami, navedenimi v Prilogi k Izvedbenemu sklepu Komisije 2013/503/EU.

Oddelek 2

Meso (vključno s svežim mesom, svežim perutninskim mesom, mesom gojene in prostoživeče divjadi), mleto meso, mesni pripravki in mesni proizvodi za prehrano ljudi

| Proizvod | Izvoz EU v Novo Zelandijo | Izvoz Nove Zelandije v EU |
| --- | --- | --- |
| Pogoji trgovanja | Enakovrednost | Posebni pogoji | Ukrep | Pogoji trgovanja | Enakovrednost | Posebni pogoji | Ukrep |
| Standardi EU | Standardi NZ | Standardi NZ | Standardi EU |
| 4.   Meso |
| 4.A.   
  Sveže meso, opredeljeno v Uredbi (ES) št. 853/2004, vključno z mletim mesom in nepredelano (svežo) krvjo/kostmi/maščobo za prehrano ljudi |
| Zdravje živali







  — | Prežvekovalci |

Proizvod

Izvoz EU v Novo Zelandijo

Izvoz Nove Zelandije v EU

Pogoji trgovanja

Enakovrednost

Posebni pogoji

Ukrep

Pogoji trgovanja

Enakovrednost

Posebni pogoji

Ukrep

Standardi EU

Standardi NZ

Standardi NZ

Standardi EU

4.   Meso

Sveže meso, opredeljeno v Uredbi (ES) št. 853/2004, vključno z mletim mesom in nepredelano (svežo) krvjo/kostmi/maščobo za prehrano ljudi

Zdravje živali

—

Prežvekovalci

| — | Enoprsti kopitarji |
| --- | --- |

—

Enoprsti kopitarji

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

Animal Products Act 1999

2002/99/ES

Uredbi

| | (ES) št. 999/2001, |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001,

| | (EU) št. 206/2010 |
| --- | --- |

(EU) št. 206/2010

Da (1)

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

PRRS

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

2002/99/ES

Uredba (EU) št. 206/2010

Da (1)

Javno zdravje

Uredbe

| | (ES) (2) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) (2) št. 999/2001

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981 (Zakon o živilih 1981)

Health Act 1956 (Zakon o zdravstveni ustreznosti 1956)

Da (1)

BSE

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) (2) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) (2) št. 999/2001

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (EU) št. 206/2010 |
| --- | --- |

(EU) št. 206/2010

Da (1)

salmonela in BSE

glej poglavje 28

| — | Mleto meso mora biti zamrznjeno. |
| --- | --- |

—

Mleto meso mora biti zamrznjeno.

4.B.   Sveže perutninsko meso

Zdravje živali

| — | Perutnina |
| --- | --- |

—

Perutnina

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Ne

Animal Products Act 1999

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 798/2008

Da (3)

| — | Purani |
| --- | --- |

—

Purani

Da (3)

NO

Javno zdravje

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (ES) št. 798/2008 |
| --- | --- |

(ES) št. 798/2008

NO

4.C.   Meso gojene divjadi

Zdravje živali

| — | Jelenjad in srnjad |
| --- | --- |

—

Jelenjad in srnjad

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

92/118/EGS (2)

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

PRRS

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

2002/99/ES

Uredba (EU) št. 206/2010

Da (1)

| — | Kunci |
| --- | --- |

—

Kunci

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

Animal Products Act 1999

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 119/2009

Da (1)

| — | Drugi kopenski sesalci |
| --- | --- |

—

Drugi kopenski sesalci

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 119/2009

Da (1)

| — | Pernata divjad
  (vključno z ratiti) |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

(vključno z ratiti)

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Ne

Animal Products Act 1999

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 798/2008

Da (3)

Javno zdravje

| — | Kopenski sesalci |
| --- | --- |

—

Kopenski sesalci

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (ES) št. 119/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 119/2009

Da (1)

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (ES) št. 798/2008 |
| --- | --- |

(ES) št. 798/2008

Da (3)

| — | Ratiti |
| --- | --- |

—

Ratiti

Da (1)

Da (1)

4.D.   Meso prostoživeče divjadi

Zdravje živali

| — | Jelenjad in srnjad |
| --- | --- |

—

Jelenjad in srnjad

| — | Kunci |
| --- | --- |

—

Kunci

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

Animal Products Act 1999

2002/99/ES

Uredbi

| | (ES) št. 119/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 119/2009

| | (EU) št. 206/2010 |
| --- | --- |

(EU) št. 206/2010

Da (1)

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

CSF in PRRS

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

2002/99/ES

Uredbi

| | (ES) št. 119/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 119/2009

| | (EU) št. 206/2010 |
| --- | --- |

(EU) št. 206/2010

Da (1)

| — | Drugi prostoživeči kopenski sesalci |
| --- | --- |

—

Drugi prostoživeči kopenski sesalci

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 119/2009

NO

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 798/2008

Da (3)

Javno zdravje

| — | Prostoživeči kopenski sesalci |
| --- | --- |

—

Prostoživeči kopenski sesalci

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (ES) št. 119/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 119/2009

Da (1)

Neodrti in neeviscerirani divji leporidi morajo biti ohlajeni na + 4 °C največ 15 dni pred pričakovanim časom uvoza.

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (ES) št. 798/2008 |
| --- | --- |

(ES) št. 798/2008

NO

5.   Mesni pripravki

5.A.   Mesni pripravki iz svežega mesa

Zdravje živali

| — | Prežvekovalci |
| --- | --- |

—

Prežvekovalci

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

PRRS

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

2000/572/ES

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 999/2001

Da (1)

Javno zdravje

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

BSE

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

2000/572/ES

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Da (1)

samo zamrznjeno

BSE

glej poglavje 28

5.B.   Mesni pripravki iz svežega perutninskega mesa

Zdravje živali

| — | Perutnina |
| --- | --- |

—

Perutnina

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Ne

Animal Products Act 1999

2000/572/ES 2002/99/ES

Uredba

(ES) št. 798/2008

Da (3)

| — | Purani |
| --- | --- |

—

Purani

Da (3)

NO

Javno zdravje

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Food Act 1981

Health Act 1956

Animal Products Act 1999

Da (1)

Animal Products Act 1999

2000/572/ES

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

NO

samo zamrznjeno

5.C.   Mesni pripravki iz mesa gojene divjadi

Zdravje živali

| — | Jelenjad in srnjad |
| --- | --- |

—

Jelenjad in srnjad

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

92/118/EGS

2002/99/ES

Uredba (EU) št. 206/2010

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

PRRS

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

92/118/EGS

2000/572/ES

2002/99/ES

Uredba (EU) št. 206/2010

Da (1)

| — | Kunci |
| --- | --- |

—

Kunci

92/118/EGS

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

Animal Products Act 1999

92/118/EGS

2000/572/ES

2002/99/ES

Da (1)

| — | Ratiti |
| --- | --- |

—

Ratiti

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Ne

Animal Products Act 1999

2000/572/ES

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 798/2008

Da (3)

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Ne

Animal Products Act 1999

2000/572/ES

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 798/2008

Da (3)

Javno zdravje

| — | Jelenjad in srnjad |
| --- | --- |

—

Jelenjad in srnjad

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

| — | Kunci |
| --- | --- |

—

Kunci

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

2000/572/ES

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Da (1)

samo zamrznjeno

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

| — | Ratiti |
| --- | --- |

—

Ratiti

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Da (1)

2000/572/ES

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (ES) št. 798/2008 |
| --- | --- |

(ES) št. 798/2008

NO

Da (1)

5.D.   Mesni pripravki iz mesa prostoživeče divjadi

Zdravje živali

| — | Jelenjad in srnjad |
| --- | --- |

—

Jelenjad in srnjad

| — | Kunci |
| --- | --- |

—

Kunci

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

Animal Products Act 1999

2000/572/ES

2002/99/ES

Da (1)

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

CSF in PRRS

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

2000/572/ES

2002/99/ES

Da (1)

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Ne

Animal Products Act 1999

2000/572/ES

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 798/2008

Da (3)

Javno zdravje

| — | Prostoživeči kopenski sesalci |
| --- | --- |

—

Prostoživeči kopenski sesalci

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

2000/572/ES

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Da (1)

samo zamrznjeno

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Da (1)

2000/572/ES

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (ES) št. 798/2008 |
| --- | --- |

(ES) št. 798/2008

NO

6.   Mesni proizvodi

6.A.   Mesni proizvodi iz svežega mesa

Zdravje živali

| — | Prežvekovalci |
| --- | --- |

—

Prežvekovalci

| — | Konji |
| --- | --- |

—

Konji

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

PRRS

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

2002/99/ES

2007/777/ES

Uredba (ES) št. 999/2001

Da (1)

Javno zdravje

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

BSE

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

2007/777/ES

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

DA(1)

BSE

glej poglavje 28

6.B.   Mesni proizvodi iz svežega perutninskega mesa

Zdravje živali

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

toplotno obdelano

dolg rok uporabe

obdelano z F03

Animal Products Act 1999

2002/99/ES

2007/777/ES

Uredba (ES) št. 798/2008

Da (3)

Javno zdravje

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

2007/777/ES

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (ES) št. 798/2008 |
| --- | --- |

(ES) št. 798/2008

NO

6.C.   Mesni proizvodi iz gojene divjadi

Zdravje živali

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

| — | Jelenjad in srnjad |
| --- | --- |

—

Jelenjad in srnjad

| — | Kunci |
| --- | --- |

—

Kunci

92/118/EGS

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

PRRS

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

92/118/EGS

2002/99/ES

2007/777/ES

Da (1)

| — | Ratiti |
| --- | --- |

—

Ratiti

92/118/EGS

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

toplotno obdelano

dolg rok uporabe

obdelano z F03

Animal Products Act 1999

92/118/EGS

2002/99/ES

2007/777/ES

Uredba (ES) št. 798/2008

Da (3)

| — | Druga pernata divjad |
| --- | --- |

—

Druga pernata divjad

92/118/EGS

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

toplotno obdelano

dolg rok uporabe

obdelano z F03

Animal Products Act 1999

92/118/EGS

2002/99/ES

2007/777/ES

DA(3)

Javno zdravje

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

| — | Jelenjad in srnjad |
| --- | --- |

—

Jelenjad in srnjad

| — | Kunci |
| --- | --- |

—

Kunci

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

2007/777/ES

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

Da (1)

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

2007/777/ES

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (ES) št. 798/2008 |
| --- | --- |

(ES) št. 798/2008

Da (3)

| — | Ratiti |
| --- | --- |

—

Ratiti

Da (1)

Da (1)

6.D.   Mesni proizvodi iz mesa prostoživeče divjadi

Zdravje živali

Prostoživeča divjad

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

CSF in PRRS

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

2002/99/ES

2007/777/ES

Da (1)

| — | Jelenjad in srnjad |
| --- | --- |

—

Jelenjad in srnjad

| — | Kunci |
| --- | --- |

—

Kunci

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

DA(1)

Animal Products Act 1999

2002/99/ES

2007/777/ES

Da (1)

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

toplotno obdelano

dolg rok uporabe

obdelano z F03

Animal Products Act 1999

2002/99/ES

2007/777/ES

Uredba (ES) št. 798/2008

Da (3)

Javno zdravje

Prostoživeča divjad

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

2007/777/ES

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Da (1)

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

2007/777/ES

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (ES) št. 798/2008 |
| --- | --- |

(ES) št. 798/2008

NO

Oddelek 3

Drugi proizvodi za prehrano ljudi

| Proizvod | Izvoz EU v Novo Zelandijo1 | Izvoz Nove Zelandije v EU |
| --- | --- | --- |
| Pogoji trgovanja | Enakovrednost | Posebni pogoji | Ukrep | Pogoji trgovanja | Enakovrednost | Posebni pogoji | Ukrep |
| Standardi EU | Standardi NZ | Standardi NZ | Standardi EU |
| 7.   Proizvodi za prehrano ljudi |
| 7.A.   Živalska čreva |
| Zdravje živali







  — | Govedo |

Proizvod

Izvoz EU v Novo Zelandijo1

Izvoz Nove Zelandije v EU

Pogoji trgovanja

Enakovrednost

Posebni pogoji

Ukrep

Pogoji trgovanja

Enakovrednost

Posebni pogoji

Ukrep

Standardi EU

Standardi NZ

Standardi NZ

Standardi EU

7.   Proizvodi za prehrano ljudi

7.A.   Živalska čreva

Zdravje živali

—

Govedo

| — | Ovce |
| --- | --- |

—

Ovce

| — | Koze |
| --- | --- |

—

Koze

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

92/118/EGS

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

Animal Products Act 1999

92/118/EGS

2003/779/ES

2007/777/ES

477/2010/EU

Uredba (ES) št. 999/2001

Da (1)

Javno zdravje

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

BSE

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (EU) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(EU) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Da (1)

BSE

glej poglavje 28

7.B.   Predelane kosti in proizvodi iz kosti za prehrano ljudi

Zdravje živali

Sveže meso:

| — | Prežvekovalci |
| --- | --- |

—

Prežvekovalci

| — | Konji |
| --- | --- |

—

Konji

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

92/118/EGS

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

PRRS

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

92/118/EGS

2002/99/ES

2007/777/ES Uredba

(ES) št. 999/2001

Da (1)

| — | Perutnina |
| --- | --- |

—

Perutnina

92/118/EGS

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

toplotno obdelano

dolg rok uporabe

obdelano z F03

Animal Products Act 1999

92/118/EGS

2002/99/ES

2007/777/ES

Da (3)

Gojena divjad

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

| — | Jelenjad in srnjad |
| --- | --- |

—

Jelenjad in srnjad

92/118/ES

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

PRRS

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

92/118/EGS

2002/99/ES

2007/777/ES

Da (1)

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

92/118/EGS

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

toplotno obdelano

dolg rok uporabe

obdelano z F03

Animal Products Act 1999

92/118/EGS

2002/99/ES

2007/777/ES

Da (3)

Prostoživeča divjad

| — | Jelenjad in srnjad |
| --- | --- |

—

Jelenjad in srnjad

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

92/118/ES

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

CSF in PRRS

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

92/118/ES

2002/99/ES

2007/777/ES

Da (1)

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

Da (1)

toplotno obdelano

dolg rok uporabe

obdelano z F03

Da (3)

Javno zdravje

Sveže meso:

| — | Prežvekovalci |
| --- | --- |

—

Prežvekovalci

| — | Konji |
| --- | --- |

—

Konji

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

BSE

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

2007/777/ES

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Da (1)

BSE

glej poglavje 28

Perutnina

Sveže meso

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

2007/777/ES

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

NO

Gojena divjad

| — | Sesalci |
| --- | --- |

—

Sesalci

92/118/EGS

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

2007/777/ES

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Da (1)

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

Da (1)

NO

Prostoživeča divjad

| — | Sesalci |
| --- | --- |

—

Sesalci

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

2007/777/ES

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Da (1)

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

Da (1)

NO

7.C.   Predelane živalske beljakovine za prehrano ljudi

Zdravje živali

PAP iz svežega mesa:

| — | Prežvekovalci |
| --- | --- |

—

Prežvekovalci

| — | Konji |
| --- | --- |

—

Konji

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

92/118/EGS

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

PRRS

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

92/118/EGS

2002/99/ES

2007/777/ES

477/2010/EU

Uredba (ES) št. 999/2001

Da (1)

Perutnina

PAP iz svežega mesa

92/118/EGS

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

toplotno obdelano

dolg rok uporabe

obdelano z F03

Animal Products Act 1999

94/438/ES

92/118/EGS

2002/99/ES

2007/777/ES

Da (3)

Gojena divjad

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

| — | Jelenjad in srnjad |
| --- | --- |

—

Jelenjad in srnjad

92/118/EGS

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

PRRS

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

92/118/EGS

2002/99/ES

2007/777/ES

477/2010/EU

Uredba (ES) št. 999/2001

Da (1)

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

Da (1)

toplotno obdelano

dolg rok uporabe

obdelano z F03

Da (3)

Prostoživeča divjad

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

| — | Jelenjad in srnjad |
| --- | --- |

—

Jelenjad in srnjad

92/118/EGS

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

CSF in PRRS

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

92/118/EGS

2002/99/ES

2007/777/ES

477/2010/EU

Uredba (ES) št. 999/2001

Da (1)

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

Da (1)

toplotno obdelano

dolg rok uporabe

obdelano z F03

Da (3)

Javno zdravje

PAP iz svežega mesa

| — | Prežvekovalci |
| --- | --- |

—

Prežvekovalci

| — | Konji |
| --- | --- |

—

Konji

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

BSE

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

Da (1)

BSE

glej poglavje 28

Perutnina

PAP iz svežega mesa

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

2007/777/ES

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

NO

Gojena divjad

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

92/118/EGS

2007/777/ES

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Da (1)

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

Da (1)

NO

Prostoživeča divjad

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

2007/777/ES

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Da (1)

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

Da (1)

NO

7.D.   Kri in proizvodi iz krvi za prehrano ljudi

Zdravje živali

Kri in proizvodi iz krvi iz svežega mesa:

| — | Prežvekovalci |
| --- | --- |

—

Prežvekovalci

| — | Konji |
| --- | --- |

—

Konji

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

92/118/EGS 2002/99/ES

Uredba

(ES) št. 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

PRRS

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

92/118/EGS

2002/99/ES

2007/777/ES

Uredbi

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (EU) št. 206/2010 |
| --- | --- |

(EU) št. 206/2010

Da (1)

Perutnina

Kri in proizvodi iz krvi iz svežega mesa

92/118/EGS

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

toplotno obdelano

dolg rok uporabe

obdelano z F03

Animal Products Act 1999

92/118/EGS

2002/99/ES

2007/777/ES

Uredba (ES) št. 798/2008

Da (3)

Gojena divjad

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

| — | Jelenjad in srnjad |
| --- | --- |

—

Jelenjad in srnjad

92/118/EGS

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

PRRS

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

92/118/EGS

2002/99/ES

2007/777/ES

Uredba (ES) št. 999/2001

Da (1)

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

Da (1)

toplotno obdelano

dolg rok uporabe

obdelano z F03

Da (3)

Prostoživeča divjad

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

| — | Jelenjad in srnjad |
| --- | --- |

—

Jelenjad in srnjad

92/118/EGS

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

CSF in PRRS

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

92/118/EGS

2002/99/ES

2007/777/ES

Uredba (ES) št. 999/2001

Da (1)

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

Da (1)

toplotno obdelano

dolg rok uporabe

obdelano z F03

Da (3)

Javno zdravje

| — | Prežvekovalci |
| --- | --- |

—

Prežvekovalci

| — | Konji |
| --- | --- |

—

Konji

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

Sveže meso

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

BSE

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

2007/777/ES

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Da (1)

BSE

glej poglavje 28

Perutnina

Sveže meso

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

2007/777/ES

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

NO

Gojena divjad

| — | Sesalci |
| --- | --- |

—

Sesalci

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

2007/777/ES

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Da (1)

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

Da (1)

NO

Prostoživeča divjad

| — | Sesalci |
| --- | --- |

—

Sesalci

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

2007/777/ES

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Da (1)

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

Da (1)

NO

7.E.   Mast in topljene maščobe za prehrano ljudi

Zdravje živali

Domači sesalci

Proizvodi iz svežega mesa:

| — | Prežvekovalci |
| --- | --- |

—

Prežvekovalci

| — | Konji |
| --- | --- |

—

Konji

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

92/118/EGS

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

Animal Products Act 1999

92/118/EGS

2002/99/ES

2007/777/ES

Uredba (ES) št. 999/2001

Da (1)

Perutnina

Proizvodi iz svežega mesa:

92/118/EGS

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

toplotno obdelano

dolg rok uporabe

obdelano z F03

Animal Products Act 1999

92/118/EGS

2002/99/ES

2007/777/ES

Uredba (ES) št. 798/2008

Da (3)

Gojena divjad

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

| — | Jelenjad in srnjad |
| --- | --- |

—

Jelenjad in srnjad

92/118/EGS

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

Animal Products Act 1999

92/118/EGS

2002/99/ES

2007/777/ES

Uredba (ES) št. 999/2001

Da (1)

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

Da (1)

toplotno obdelano

dolg rok uporabe

obdelano z F03

Da (3)

Prostoživeča divjad

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

| — | Jelenjad in srnjad |
| --- | --- |

—

Jelenjad in srnjad

92/118/EGS

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

CSF glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

92/118/EGS

2002/99/ES

2007/777/ES

Uredba (ES) št. 999/2001

Da (1)

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

Da (1)

toplotno obdelano

dolg rok uporabe

obdelano z F03

Da (3)

Javno zdravje

| — | Prežvekovalci |
| --- | --- |

—

Prežvekovalci

| — | Konji |
| --- | --- |

—

Konji

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

Sveže meso

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

BSE

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

2007/777/ES

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Da (1)

BSE

glej poglavje 28

Perutnina

Sveže meso

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

2007/777/ES

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

NO

Gojena divjad

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

2007/777/ES

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Da (1)

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

Da (1)

NO

Prostoživeča divjad

92/118/EGS

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

92/118/EGS

2007/777/ES

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Da (1)

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

Da (1)

NO

7.F.   Želatina za prehrano ljudi

Zdravje živali

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 999/2001

NO

Javno zdravje

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

NO

BSE

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (ES) št. 2074/2005 |
| --- | --- |

(ES) št. 2074/2005

NO

BSE

glej poglavje 28

7.G.   Kolagen za prehrano ljudi

Zdravje živali

Uredba (ES) št. 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

Uredba (ES) št. 999/2001

NO

Javno zdravje

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

NO

BSE

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

NO

BSE

glej poglavje 28

7.H.   Želodci in mehurji (nasoljeni, sušeni ali toplotno obdelani in drugi proizvodi)

Zdravje živali

| — | Govedo |
| --- | --- |

—

Govedo

| — | Ovce |
| --- | --- |

—

Ovce

| — | Koze |
| --- | --- |

—

Koze

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (3)

Animal Products Act 1999

2002/99/ES

2007/777/ES

Uredba (ES) št. 999/2001

Da (1)

Javno zdravje

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Da (1)

Mleko in mlečni proizvodi za prehrano ljudi Vključno z mlezivom in proizvodi iz mleziva za prehrano ljudi

Zdravje živali

Domači sesalci, vključno

| — | Govedo |
| --- | --- |

—

Govedo

| — | Bivoli |
| --- | --- |

—

Bivoli

| — | Ovce |
| --- | --- |

—

Ovce

| — | Koze |
| --- | --- |

—

Koze

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

Animal Products Act 1999

2002/99/ES

Uredba (EU) št. 605/2010

Da (1)

Javno zdravje

| — | Pasterizirano |
| --- | --- |

—

Pasterizirano

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (EU) št. 605/2010 |
| --- | --- |

(EU) št. 605/2010

Da (1)

| — | Nepasterizirani, toplotno obdelani siri |
| --- | --- |

—

Nepasterizirani, toplotno obdelani siri

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Food Act 1981

Prehranski standardi NZ 2002 (predelava mleka in mlečnih proizvodov)

Da (1)

toplotno obdelani siri

glej poglavje 28

Food Act 1981 Animal Products Act (1999)

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (EU) št. 605/2010 |
| --- | --- |

(EU) št. 605/2010

Da (1)

| — | Nepasterizirani mlečni proizvodi (razen surovega mleka) |
| --- | --- |

—

Nepasterizirani mlečni proizvodi (razen surovega mleka)

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Food Act 1981

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (EU) št. 605/2010 |
| --- | --- |

(EU) št. 605/2010

Da (1)

9.   Ribiški proizvodi za prehrano ljudi (razen živih)

Zdravje živali

Prostoživeči morski organizmi

| — | Ribe kostnice |
| --- | --- |

—

Ribe kostnice

| — | Jajca/ikre |
| --- | --- |

—

Jajca/ikre

| — | Mehkužci |
| --- | --- |

—

Mehkužci

| — | Iglokožci |
| --- | --- |

—

Iglokožci

| — | Plaščarji, polži in raki |
| --- | --- |

—

Plaščarji, polži in raki

2002/99/ES

Uredba (ES) št. 1251/2008

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

salmonidi

glej poglavje 28

jajca/ikre

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

Uredba (ES) št. 1251/2008

Da (1)

Prostoživeči sladkovodni organizmi

| — | Salmonidi |
| --- | --- |

—

Salmonidi

| — | Jajca/ikre |
| --- | --- |

—

Jajca/ikre

| — | Sladkovodni raki |
| --- | --- |

—

Sladkovodni raki

2002/99/ES Uredba

(ES) št. 1251/2008

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

salmonidi

glej poglavje 28

jajca/ikre

glej poglavje 28

sladkovodni raki (zamrznjeni ali predelani)

Animal Products Act 1999

Uredba (ES) št. 1251/2008

Da (1)

sladkovodni raki (zamrznjeni ali predelani)

| — | Ribe kostnice (nesalmonidi) |
| --- | --- |

—

Ribe kostnice (nesalmonidi)

| — | Mehkužci |
| --- | --- |

—

Mehkužci

| — | Raki |
| --- | --- |

—

Raki

2002/99/ES Uredba

(ES) št. 1251/2008

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

Uredba (ES) št. 1251/2008

Da (1)

Proizvodi iz ribogojstva (morska in sladka voda – gojeni)

| — | Salmonidi |
| --- | --- |

—

Salmonidi

| — | Jajca/ikre |
| --- | --- |

—

Jajca/ikre

2002/99/ES Uredba

(ES) št. 1251/2008

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

salmonidi

glej poglavje 28

jajca/ikre

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

Uredba (ES) št. 1251/2008

Da (1)

salmonidi (brez drobovja)

| — | Mehkužci, iglokožci |
| --- | --- |

—

Mehkužci, iglokožci

| — | Plaščarji, polži in raki |
| --- | --- |

—

Plaščarji, polži in raki

2002/99/ES Uredba

(ES) št. 1251/2008

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

zamrznjeni ali predelani

Animal Products Act 1999

Uredba (ES) št. 1251/2008

Da (1)

zamrznjeni ali predelani

| — | Ribe kostnice (nesalmonidi) |
| --- | --- |

—

Ribe kostnice (nesalmonidi)

2002/99/ES Uredba

(ES) št. 1251/2008

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

Uredba (ES) št. 1251/2008

Da (1)

Javno zdravje

| — | Ribe kostnice |
| --- | --- |

—

Ribe kostnice

| — | Jajca/ikre |
| --- | --- |

—

Jajca/ikre

| — | Školjke, iglokožci, plaščarji, polži in raki |
| --- | --- |

—

Školjke, iglokožci, plaščarji, polži in raki

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

(akvakultura)

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (ES) št. 2074/2005 |
| --- | --- |

(ES) št. 2074/2005

Da (1)

10.   Žive ribe, mehkužci, raki, vključno z jajci in gametami

Zdravje živali

Za prehrano ljudi

| — | Živi mehkužci, iglokožci, plaščarji, polži |
| --- | --- |

—

Živi mehkužci, iglokožci, plaščarji, polži

| — | Živi raki |
| --- | --- |

—

Živi raki

| — | Žive ribe kostnice |
| --- | --- |

—

Žive ribe kostnice

| — | Druge vodne živali |
| --- | --- |

—

Druge vodne živali

93/53/EGS

95/70/ES

2002/99/ES Uredba

(ES) št. 1251/2008

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

Uredba (ES) št. 1251/2008

Da (1)

Za rejo, gojenje, vzrejo, presajanje

| — | Živi mehkužci in ribe |
| --- | --- |

—

Živi mehkužci in ribe

93/53/EGS

95/70/ES

Uredba (ES) št. 1251/2008

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

Uredba (ES) št. 1251/2008

Da (3)

Javno zdravje

| — | Žive ribe kostnice |
| --- | --- |

—

Žive ribe kostnice

| — | Živi mehkužci, iglokožci, plaščarji, polži |
| --- | --- |

—

Živi mehkužci, iglokožci, plaščarji, polži

| — | Živi raki |
| --- | --- |

—

Živi raki

| — | Druge ribe |
| --- | --- |

—

Druge ribe

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Food Act 1981

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

(akvakultura za prehrano ljudi)

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (ES) št. 2074/2005 |
| --- | --- |

(ES) št. 2074/2005

Da (1)

11.   Različni proizvodi za prehrano ljudi

11.A.   Med

Zdravje živali

92/118/EGS

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

92/118/EGS

2002/99/ES

Da (3)

Javno zdravje

2001/110/ES

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Food Act 1981

Health Act 1956

NO

Animal Products Act 1999

2001/110/ES

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (ES) št. 2074/2005 |
| --- | --- |

(ES) št. 2074/2005

Da (3)

11.B.   Žabji kraki

Zdravje živali

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

2002/99/ES

NO

Javno zdravje

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Food Act 1981

Health Act 1956

NO

Animal Products Act 1999

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (ES) št. 2074/2005 |
| --- | --- |

(ES) št. 2074/2005

NO

11.C.   Polži za prehrano ljudi

Zdravje živali

2002/99/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

2002/99/ES

NO

Javno zdravje

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Food Act 1981

Health Act 1956

NO

Animal Products Act 1999

Uredbe

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (ES) št. 2074/2005 |
| --- | --- |

(ES) št. 2074/2005

NO

11.D.   Jajčni proizvodi

Zdravje živali

2002/99/ES

2009/158/ES

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

2002/99/ES

2009/158/ES

NO

Javno zdravje

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Food Act 1981

Health Act 1956

NO

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (ES) št. 798/2008 |
| --- | --- |

(ES) št. 798/2008

NO

Oddelek 4

Proizvodi, ki niso namenjeni za prehrano ljudi

| Proizvod | Izvoz EU v Novo Zelandijo1 | Izvoz Nove Zelandije v EU |
| --- | --- | --- |
| Pogoji trgovanja | Enakovrednost | Posebni pogoji | Ukrep | Pogoji trgovanja | Enakovrednost | Posebni pogoji | Ukrep |
| Standardi EU | Standardi NZ | Standardi NZ | Standardi EU |
| 12.   Živalska čreva za proizvodnjo hrane za hišne živali ali za tehnične namene |
| Zdravje živali







  — | Govedo |

Proizvod

Izvoz EU v Novo Zelandijo1

Izvoz Nove Zelandije v EU

Pogoji trgovanja

Enakovrednost

Posebni pogoji

Ukrep

Pogoji trgovanja

Enakovrednost

Posebni pogoji

Ukrep

Standardi EU

Standardi NZ

Standardi NZ

Standardi EU

12.   Živalska čreva za proizvodnjo hrane za hišne živali ali za tehnične namene

Zdravje živali

—

Govedo

| — | Ovce |
| --- | --- |

—

Ovce

| — | Koze |
| --- | --- |

—

Koze

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

DA(2)

veljajo omejitve za TSE

Animal Products Act 1999

2003/779/ES

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Da (1)

BSE

glej poglavje 28

Javno zdravje

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Health Act 1956

Agricultural Compounds and Veterinary Medicines Act 1997 (Zakon o kmetijskih sestavinah in o veterinarskih zdravilih 1997)

Da (1)

BSE

glej poglavje 28

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Da (1)

BSE

glej poglavje 28

13.   Mleko, mlečni proizvodi in mlezivo, ki niso namenjeni za prehrano ljudi

Zdravje živali

| — | Govedo |
| --- | --- |

—

Govedo

| — | Ovce |
| --- | --- |

—

Ovce

| — | Koze |
| --- | --- |

—

Koze

Pasterizirano, UHT ali sterilizirano

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

Animal Products Act 1999

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Da (1)

Nepasterizirano mlezivo in mleko za uporabo zunaj krmne verige

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (3)

Animal Products Act 1999

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Da (3)

Javno zdravje

N.R.

N.R.

14.   Kosti in proizvodi iz kosti (razen kostne moke), rogovi in proizvodi iz rogov (razen moke iz rogov) ter kopita in proizvodi iz kopit (razen moke iz kopit), namenjeni uporabam, ki ne vključujejo posamična krmila, organska gnojila ali sredstva za izboljšanje tal

Zdravje živali

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Da (1)

BSE

glej poglavje 28

Javno zdravje

N.R.

N.R.

15.   (Toplotno) predelane živalske beljakovine za krmo

Zdravje živali

Predelane živalske beljakovine za proizvodnjo hrane za hišne živali

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Da (1)

BSE

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Da (1)

BSE

glej poglavje 28

Predelane živalske beljakovine, pridobljene iz materiala nesesalcev

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

Animal Products Act 1999

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

| — | iz rib |
| --- | --- |

—

iz rib

Da (1)

Da (1)

| — | iz perutnine |
| --- | --- |

—

iz perutnine

Da (2)

70 °C/50 min

80 °C/9 min ali 100 °C/1 min

ali enakovredno

Da (1)

Javno zdravje

N.R.

N.R.

16.   Predelana kri in proizvodi iz krvi (razen seruma enoprstih kopitarjev) za uporabo zunaj krmne verige

Zdravje živali

| — | Goveda, ovce, koze, prašiči |
| --- | --- |

—

Goveda, ovce, koze, prašiči

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

Animal Products Act 1999

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Da (1)

BSE

glej poglavje 28

| — | Enoprsti kopitarji |
| --- | --- |

—

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

NO

| — | Perutnina |
| --- | --- |

—

Perutnina

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

NO

Javno zdravje

N.R.

N.R.

17.   Mast in topljene maščobe, ki niso namenjene za prehrano ljudi, vključno z ribjimi olji

Zdravje živali

| — | Topljene maščobe in olja |
| --- | --- |

—

Topljene maščobe in olja

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

BSE

glej poglavje 28

veljajo dodatne zahteve za označevanje v zvezi z BSE

Animal Products Act 1999

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Da (1)

BSE

glej poglavje 28

| — | Mast (svinjska) |
| --- | --- |

—

Mast (svinjska)

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

proizvod, ki se izdela iz prašičjega svežega mesa, gojene in prostoživeče divjadi, z oznako Da (1) za zdravje živali

Animal Products Act 1999

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Da (1)

CSF

glej poglavje 28

| — | Ribje olje |
| --- | --- |

—

Ribje olje

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

Animal Products Act 1999

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Da (1)

Derivati maščob iz materiala 2. ali 3. kategorije kot v Uredbi (ES) št. 1069/2009

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Biosecurity Act 1993 S 22

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

O

Javno zdravje

N.R.

N.R.

18. A.   Želatina za krmo za uporabo zunaj krmne verige

Zdravje živali

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

NO

Javno zdravje

N.R.

N.R.

18. B.   Hidrolizirane beljakovine, kolagen, di- in trikalcijev fosfat

Zdravje živali

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

NO

Javno zdravje

N.R.

N.R.

19.   Kože z dlako ali brez dlake

Zdravje živali

| — | Parkljarji brez enoprstih kopitarjev |
| --- | --- |

—

Parkljarji brez enoprstih kopitarjev

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

Animal Products Act 1999

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Da (1)

| — | Enoprsti kopitarji |
| --- | --- |

—

Enoprsti kopitarji

| — | Drugi sesalci |
| --- | --- |

—

Drugi sesalci

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

NO

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Da (1)

| — | Ratiti (noj, emu, nandu) |
| --- | --- |

—

Ratiti (noj, emu, nandu)

Uredba (ES) št. 1069/2009

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Uredba (ES) št. 1069/2009

Da (1)

Javno zdravje

N.R.

N.R.

20.   Volna in vlakna/dlaka

Zdravje živali

| — | Ovce, koze, kamelidi |
| --- | --- |

—

Ovce, koze, kamelidi

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

samo čiščena volna

čista in oprana pri 75 °C ali enakovredno

Animal Products Act 1999

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Da (1)

| — | Drugi prežvekovalci in prašiči |
| --- | --- |

—

Drugi prežvekovalci in prašiči

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

NO

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Da (1)

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

NO

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Da (1)

Javno zdravje

N.R.

N.R.

21.   Hrana za hišne živali (tudi predelana), ki vsebuje samo material 3. kategorije

Zdravje živali

Predelana hrana za hišne živali (iz sesalcev)

| | v nepredušni embalaži |
| --- | --- |

v nepredušni embalaži

| | polsuha ali posušena hrana za hišne živali |
| --- | --- |

polsuha ali posušena hrana za hišne živali

| | pasja hrana za žvečenje iz kopitarjev (razen enoprstih kopitarjev) |
| --- | --- |

pasja hrana za žvečenje iz kopitarjev (razen enoprstih kopitarjev)

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

BSE

glej poglavje 28

Animal Products Act 1999

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Da (1)

BSE

glej poglavje 28

Aromatična drobovina

NO

Da (3)

Predelana hrana za hišne živali (iz nesesalcev)

| — | v nepredušni embalaži |
| --- | --- |

—

v nepredušni embalaži

| — | polsuha ali posušena hrana za hišne živali |
| --- | --- |

—

polsuha ali posušena hrana za hišne živali

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Da(1)

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Da (1)

| — | * iz rib |
| --- | --- |

—

- iz rib

Da (1)

Da (1)

| — | * iz perutnine |
| --- | --- |

—

- iz perutnine

Da (2)

70 °C/50 min

80 °C/9 min

100 °C/1 min ali enakovredno

Da (1)

Aromatična drobovina

NO

Da (3)

Surova hrana za hišne živali

Za neposredno uporabo

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

NO

BSE

glej poglavje 28

Javno zdravje

N.R.

N.R.

22.   Serum iz enoprstih kopitarjev

Zdravje živali

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

NO

Javno zdravje

N.R.

N.R.

23.   Drugi živalski stranski proizvodi za proizvodnjo krme, vključno s hrano za hišne živali, in za uporabo zunaj krmne verige

Zdravje živali

Sveže meso

| — | Govedo |
| --- | --- |

—

Govedo

| — | Ovce |
| --- | --- |

—

Ovce

| — | Koze |
| --- | --- |

—

Koze

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

| — | Enoprsti kopitarji |
| --- | --- |

—

Enoprsti kopitarji

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

proizvod, ki se pridobi iz svežega mesa, gojene in prostoživeče divjadi, z oznako Da (1) za zdravje živali

Animal Products Act 1999

Uredbe

| | (ES) št. 999/2001 |
| --- | --- |

(ES) št. 999/2001

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Da (1)

BSE

glej poglavje 28

Gojena divjad

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

| — | Jelenjad in srnjad |
| --- | --- |

—

Jelenjad in srnjad

Prostoživeča divjad

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

| — | Jelenjad in srnjad |
| --- | --- |

—

Jelenjad in srnjad

BSE

glej poglavje 28

veljajo dodatne zahteve za označevanje v zvezi z BSE

CSF glej poglavje 28

Sveže meso

| — | Perutnina |
| --- | --- |

—

Perutnina

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

NO

Gojena in prostoživeča divjad

| — | Pernata divjad |
| --- | --- |

—

Pernata divjad

Druge vrste

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

O

Javno zdravje

N.R.

N.R.

24.   Čebelarski proizvodi, ki niso namenjeni za prehrano ljudi

Zdravje živali

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

NO

Javno zdravje

N.R.

N.R.

25.   Trofeje divjadi

Zdravje živali

| — | Sesalci |
| --- | --- |

—

Sesalci

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

Da (1)

Animal Products Act 1999

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Da (1)

| — | Perutnina |
| --- | --- |

—

Perutnina

NO

NO

Javno zdravje

N.R.

N.R.

26.   Predelan gnoj

Zdravje živali

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

NO

Animal Products Act 1999

Uredbi

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

NO

Javno zdravje

N.R.

N.R.

Oddelek 5

Splošne horizontalne vsebine

| | Izvoz EU v Novo Zelandijo1 | Izvoz Nove Zelandije v EU |
| --- | --- | --- |
| Pogoji trgovanja | Enakovrednost | Posebni pogoji | Ukrep | Pogoji trgovanja | Enakovrednost | Posebni pogoji | Ukrep |
| Standardi EU | Standardi NZ | Standardi NZ | Standardi EU |
| 27.   Horizontalne vsebine |
| Voda | 98/83/ES | Animal Products Act 1999
  Health Act 1956 | Da (1) | | | Animal Products Act 1999 | 98/83/ES | Da (1) | | |
| Ostanki

  Spremljanje ostankov






  — | Vrste z rdečim mesom |

Izvoz EU v Novo Zelandijo1

Izvoz Nove Zelandije v EU

Pogoji trgovanja

Enakovrednost

Posebni pogoji

Ukrep

Pogoji trgovanja

Enakovrednost

Posebni pogoji

Ukrep

Standardi EU

Standardi NZ

Standardi NZ

Standardi EU

27.   Horizontalne vsebine

Voda

98/83/ES

Animal Products Act 1999

Health Act 1956

Da (1)

Animal Products Act 1999

98/83/ES

Da (1)

Ostanki

Spremljanje ostankov

—

Vrste z rdečim mesom

96/22/ES

96/23/ES

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Da (1)

Animal Products Act 1999

96/22/ES

96/23/ES

Da (1)

| — | Druge vrste drugi proizvodi |
| --- | --- |

—

Druge vrste drugi proizvodi

Da (3)

Da (3)

Sistemi certificiranja

96/93/ES

Animal Products Act 1999

DA(1)

Status enakovrednosti po potrebi velja za vse živali in živalske proizvode, ki jim je bila dodeljena enakovrednost pri zdravju živali in javnem zdravju (Da 1).

Animal Products Act 1999

92/118/EGS

96/93/ES

2002/99/ES

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (ES) št. 2074/2005 |
| --- | --- |

(ES) št. 2074/2005

| | (ES) št. 1251/2008 |
| --- | --- |

(ES) št. 1251/2008

| | (ES) št. 1069/2009 |
| --- | --- |

(ES) št. 1069/2009

| | (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) št. 142/2011

Da (1)

Status enakovrednosti velja za živali in živalske proizvode z oznako statusa enakovrednosti ‚Da (1)‘, navedene pod številkami vnosov 3, 4A, 4C, 4D, 5A, 5C, 5D, 6A, 6C, 6D, 7A, 7B, 7C, 7D, 7E, 7H, 9, 10, 12, 15, 16, 17, 19, 21 in 23.

Ko se izda uradno veterinarsko spričevalo po odhodu pošiljke, to vključuje sklic na ustrezen dokument upravičenosti (ED), datum izdaje dokumenta upravičenosti, ki spremlja uradno veterinarsko spričevalo, datum odhoda pošiljke in datum podpisa uradnega veterinarskega spričevala. Nova Zelandija mejno kontrolno točko obvesti o pojavu morebitnih težav, ki so nastale s certificiranjem po odhodu iz Nove Zelandije.

Ponoven izvoz uvoženih živalskih proizvodov

96/93/ES

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Biosecurity Act 1993

Da (1)

Živalski proizvodi so lahko pridobljeni ali delno pridobljeni iz ustreznih živalskih proizvodov, ki so po poreklu iz tretjih držav in obratov, ki so upravičeni do trgovine z EU in Novo Zelandijo.

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Biosecurity Act 1993

96/93/ES

Da (1)

Živalski proizvodi so lahko pridobljeni ali delno pridobljeni iz ustreznih živalskih proizvodov, ki so po poreklu iz tretjih držav in obratov, ki so upravičeni do trgovine z EU in Novo Zelandijo.

Mikrobiološko spremljanje/preskusni sistem
   (3)
   (4)

vključno s: preskusnimi metodami, standardi za vzorčenje in pripravo ter regulativnimi ukrepi

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (ES) št. 2073/2005 |
| --- | --- |

(ES) št. 2073/2005

Animal Products Act 1999

Da (1)

Animal Products Act 1999

Uredbe

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 853/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 853/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

| | (ES) št. 2073/2005 |
| --- | --- |

(ES) št. 2073/2005

Da (1)

Sistemi za oblikovanje seznamov obratov
   (5)

Uredbe

| | (ES) št. 178/2002 |
| --- | --- |

(ES) št. 178/2002

| | (ES) št. 882/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 882/2004

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Animal Products Act 1999

Da (1)

Animal Products Act 1999

Uredbe

| | (ES) št. 178/2002 |
| --- | --- |

(ES) št. 178/2002

| | (ES) št. 882/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 882/2004

| | (ES) št. 852/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 852/2004

| | (ES) št. 854/2004 |
| --- | --- |

(ES) št. 854/2004

Da (1)

Status enakovrednosti velja za vse živalske proizvode, ki jim je bila za javno zdravje dodeljena enakovrednost ‚Da (1)‘, kot je določeno v tej prilogi.

Postopke za oblikovanje seznama obratov za proizvode brez oznake ‚Da (1)‘ je treba pregledati.

28.   Razne določbe o certificiranju: Potrdila morajo biti prikazana na veterinarskem spričevalu (javno zdravje ali zdravje živali)

Problem

Določbe o certificiranju

mrzlica Q

Nova Zelandija je priznana kot prosta mrzlice Q.

Za trgovanje iz EU v NZ s semenom in zarodki goveda mora pristojni organ države članice potrditi:

Po moji najboljši vednosti in kolikor sem lahko preveril, rezultati testa za mrzlico Q, opravljenega pri darovalcih, niso bili nikoli pozitivni.

IN za seme goveda

BODISI

Za izvoz v Novo Zelandijo je bil pri darovalcih opravljen test vezanja komplementa (za negativen rezultat velja odsotnost vezanja komplementa pri razredčitvi vsaj 1:10) ali test ELISA za mrzlico Q na vzorcu, odvzetem od 21 do 120 dni po vsakem obdobju zbiranja semena (obdobje 60 dni ali manj), z negativnim rezultatom.

BODISI

Alikvot semena vsake zbirke za izvoz v Novo Zelandijo je bil testiran z laboratorijsko potrjenim testom PCR za mrzlico Q, ki je v skladu z metodami, opisanimi v poglavju o mrzlici Q v Priročniku o diagnostičnih testih in cepivih za kopenske živali Svetovne organizacije za zdravje živali.

IN za zarodke goveda

BODISI

Za izvoz v Novo Zelandijo je bil pri darovalcih opravljen test vezanja komplementa (za negativen rezultat velja odsotnost vezanja komplementa pri razredčitvi vsaj 1:10) ali test ELISA za mrzlico Q na vzorcu, odvzetem od 21 do 120 dni po vsakem obdobju zbiranja zarodkov, z negativnim rezultatom.

BODISI

Vzorec zarodkov/jajčnih celic ter zbirka in/ali raztopina za spiranje iz vsake zbirke za izvoz v Novo Zelandijo so bili testirani z laboratorijsko potrjenim testom PCR za mrzlico Q, ki je v skladu z metodami, opisanimi v poglavju o mrzlici Q v Priročniku o diagnostičnih testih in cepivih za kopenske živali Svetovne organizacije za zdravje živali.

BVD Tip II

Nova Zelandija je priznana kot prosta bovine virusne diareje (BVDV): tip II.

Za trgovanje iz EU v NZ z zarodki goveda mora pristojni organ države članice potrditi:

BODISI

Pri živali darovalki je bil opravljen test ELISA za dokazovanje antigena ali test izolacije virusa za BVDV z negativnim rezultatom v tridesetih (30) dneh pred prihodom v čredo izvora, v katerem je žival ostala več kot šest (6) mesecev pred zbiranjem zarodkov za to pošiljko ter bila ločena od ostalih živali, pri katerih rezultati testa niso bili negativni.

BODISI

Od prve zbirke zarodkov, odvzete iz živali darovalke za to pošiljko, se za zbirni vzorec jajčnih celic/zarodkov, ki niso zmožni preživetja, in raztopino za spiranje (v skladu z dodatkom h kodeksu OIE o zarodkih, pridobljenih in vivo) ali zarodek opravi test izolacije virusa ali test PCR za BVDV, pri čemer so rezultati negativni.

Bolezen modrikastega jezika

Nova Zelandija je priznana kot prosta bolezni modrikastega jezika in epizootične hemoragične bolezni.

Za trgovanje iz EU v NZ s semenom goveda mora pristojni organ države članice potrditi:

Goveje seme je mutatis mutandis skladno z določbami poglavja o bolezni modrikastega jezika Kodeksa OIE.

IBR

Za trgovanje z živim govedom iz NZ v države članice ali njihove regije, navedene v Prilogi I k Odločbi 2004/558/ES, Nova Zelandija spričevala izdaja v skladu s členom 2 Odločbe Komisije 2004/558/ES, za trgovanje iz NZ v države članice ali njihove regije, navedene v Prilogi II k Odločbi 2004/558/ES, pa v skladu s členom 3 Odločbe 2004/558/ES. To potrdilo se vključi na veterinarsko spričevalo v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 206/2010.

BSE

Izvoz proizvodov, ki vsebujejo goveje, ovčje ali kozje materiale iz EU v NZ (poleg popolne skladnosti z vsemi drugimi ustreznimi standardi EU)

Ta proizvod, proizveden v popolnem skladu z uredbama Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 in (ES) št. 1069/2009, kot je ustrezno, ne vsebuje in ni pridobljen iz govejih, ovčjih in kozjih materialov razen tistih, pridobljenih iz živali, rojenih, neprekinjeno rejenih in zaklanih v Evropski uniji.

Opomba: Pri proizvodih, ki vsebujejo goveje, ovčje in kozje materiale, ki niso pridobljene iz živali, rojenih, neprekinjeno rejenih in zaklanih v Evropski uniji, morajo biti navedene sestavine certificirane v ustrezni odločbi NZ o certificiranju v skladu z ustreznimi dodatnimi določbami tretje države.

BSE

Izvoz proizvodov, ki vsebujejo goveje, ovčje ali kozje materiale, iz NZ v EU

Za prehrano ljudi – sveže meso, mleto meso in mesni pripravki, mesni proizvodi, obdelana čreva, topljene živalske maščobe in ocvirki ter želatina:

| a. | država ali regija je v skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 999/2001 razvrščena kot država ali regija z zanemarljivim tveganjem za BSE; |
| --- | --- |

a.

država ali regija je v skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 999/2001 razvrščena kot država ali regija z zanemarljivim tveganjem za BSE;

| b. | živali, iz katerih so bili pridobljeni proizvodi govejega, ovčjega in kozjega izvora, so bile rojene, neprekinjeno rejene in zaklane v državi z zanemarljivim tveganjem za BSE. |
| --- | --- |

b.

živali, iz katerih so bili pridobljeni proizvodi govejega, ovčjega in kozjega izvora, so bile rojene, neprekinjeno rejene in zaklane v državi z zanemarljivim tveganjem za BSE.

Za stranske proizvode – topljene maščobe, hrana za hišne živali, proizvodi iz krvi, predelane živalske beljakovine, kosti in proizvodi iz kosti, materiali 3. kategorije in želatina:

živalski stranski proizvod ne vsebuje in ni pridobljen iz govejih, ovčjih in kozjih materialov, razen tistih, pridobljenih iz živali, ki so bile rojene, neprekinjeno rejene in zaklane v državi ali regiji, ki je v skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 999/2001 opredeljena kot država ali regija z zanemarljivim tveganjem za BSE.

PRRS

Za trgovanje iz EU v NZ s prašičjim mesom mora pristojni organ države članice potrditi:

| | BODISI






  (i) | meso je pridobljeno iz živali, ki so od rojstva bivale na Finskem ali Švedskem, ki sta prosti prašičjega reprodukcijskega in respiratornega sindroma; |
| --- | --- | --- |

BODISI

(i)

meso je pridobljeno iz živali, ki so od rojstva bivale na Finskem ali Švedskem, ki sta prosti prašičjega reprodukcijskega in respiratornega sindroma;

| | BODISI






  (ii) | meso je kuhano pri naslednji najnižji temperaturi sredice/v naslednjem času: | pri 56 °C za 60 minut; |
| --- | --- | --- | --- |

BODISI

(ii)

meso je kuhano pri naslednji najnižji temperaturi sredice/v naslednjem času:

pri 56 °C za 60 minut;

| | pri 57 °C za 55 minut; |
| --- | --- |

pri 57 °C za 55 minut;

| | pri 58 °C za 50 minut; |
| --- | --- |

pri 58 °C za 50 minut;

| | pri 59 °C za 45 minut; |
| --- | --- |

pri 59 °C za 45 minut;

| | pri 60 °C za 40 minut; |
| --- | --- |

pri 60 °C za 40 minut;

| | pri 61 °C za 35 minut; |
| --- | --- |

pri 61 °C za 35 minut;

| | pri 62 °C za 30 minut; |
| --- | --- |

pri 62 °C za 30 minut;

| | pri 63 °C za 25 minut; |
| --- | --- |

pri 63 °C za 25 minut;

| | pri 64 °C za 22 minut; |
| --- | --- |

pri 64 °C za 22 minut;

| | pri 65 °C za 20 minut; |
| --- | --- |

pri 65 °C za 20 minut;

| | pri 66 °C za 17 minut; |
| --- | --- |

pri 66 °C za 17 minut;

| | pri 67 °C za 15 minut; |
| --- | --- |

pri 67 °C za 15 minut;

| | pri 68 °C za 13 minut; |
| --- | --- |

pri 68 °C za 13 minut;

| | pri 69 °C za 12 minut; ali |
| --- | --- |

pri 69 °C za 12 minut; ali

| | pri 70 °C za 11 minut; |
| --- | --- |

pri 70 °C za 11 minut;

| | BODISI






  (iii) | meso je zoreno, če je bil proizvod obdelan s postopkom, ki zagotavlja, da meso izpolnjuje eno od naslednjih zahtev: | je doseglo pH 5 ali manj ali |
| --- | --- | --- | --- |

BODISI

(iii)

meso je zoreno, če je bil proizvod obdelan s postopkom, ki zagotavlja, da meso izpolnjuje eno od naslednjih zahtev:

je doseglo pH 5 ali manj ali

| | je bilo fermentirano (zorenje z laktozo) do pH 6,0 ali manj in |
| --- | --- |

je bilo fermentirano (zorenje z laktozo) do pH 6,0 ali manj in

| | je zorelo vsaj 21 dni ali |
| --- | --- |

je zorelo vsaj 21 dni ali

| | se kvalificira za uradno certificiranje imena Prosciutto di Parma ali |
| --- | --- |

se kvalificira za uradno certificiranje imena Prosciutto di Parma ali

| | po enakovrednem postopku zori 12 mesecev; |
| --- | --- |

po enakovrednem postopku zori 12 mesecev;

| | BODISI






  (iv) | meso je pripravljeno za potrošnike v obliki kosov, pakiranih za neposredno prodajo na drobno, razen mletega mesa, brez glave in vratu, ki ne presega 3 kg na pakiranje, pri čemer so odstranjena naslednja tkiva: aksilarne, medialne in lateralne iliakalne, sakralne, iliofemoralne (globoke ingvinalne), mamarne (površinske ingvinalne), površinske in globoke poplitealne, dorzalne površinske cervikalne, ventralne površinske cervikalne, srednje površinske cervikalne, glutealne in ishiadične bezgavke ter vsa druga makroskopsko vidna limfna tkiva (tj. bezgavke in limfne žile), ki so se pojavila med predelavo; |
| --- | --- | --- |

BODISI

(iv)

meso je pripravljeno za potrošnike v obliki kosov, pakiranih za neposredno prodajo na drobno, razen mletega mesa, brez glave in vratu, ki ne presega 3 kg na pakiranje, pri čemer so odstranjena naslednja tkiva: aksilarne, medialne in lateralne iliakalne, sakralne, iliofemoralne (globoke ingvinalne), mamarne (površinske ingvinalne), površinske in globoke poplitealne, dorzalne površinske cervikalne, ventralne površinske cervikalne, srednje površinske cervikalne, glutealne in ishiadične bezgavke ter vsa druga makroskopsko vidna limfna tkiva (tj. bezgavke in limfne žile), ki so se pojavila med predelavo;

| | BODISI






  (v) | nič od naštetega (opomba: Te proizvode je treba v Novi Zelandiji obdelati, preden se odobrijo z vidika biološke zaščite.) |
| --- | --- | --- |

BODISI

(v)

nič od naštetega (opomba: Te proizvode je treba v Novi Zelandiji obdelati, preden se odobrijo z vidika biološke zaščite.)

Bolezen Aujeszkega

Za trgovanje z živimi prašiči iz NZ v države članice ali v njihove regije, navedene v Prilogi I in Prilogi II k Odločbi 2008/185/ES, mora Nova Zelandija spričevala izdajati v skladu z Odločbo 2008/185/ES. To potrdilo se vključi na veterinarsko spričevalo v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 206/2010.

CSF

| — | samo divji prašiči |
| --- | --- |

—

samo divji prašiči

Za trgovanje iz EU v NZ mora pristojni organ države članice potrditi, da proizvodi izvirajo z območij, ki so v preteklih 60 dneh prosta CSF pri populaciji divjih prašičev. To potrdilo se vključi na veterinarsko spričevalo:

‚Opisani proizvod je bil pridobljen iz divjih prašičev, ki izvirajo z območij, ki so bila v preteklih 60 dneh prosta klasične prašičje kuge pri populaciji divjih prašičev.‘

Žive čebele/čmrlji

Žive čebele/čmrlji

Za trgovanje iz NZ v EU je treba na veterinarska spričevala za žive čebele/čmrlje vključiti naslednje potrdilo:

Za trgovanje iz NZ v EU

Opisane čebele/čmrlji (1):

1

| a) | so iz panja plemenilne postaje, ki ga nadzoruje pristojni organ; |
| --- | --- |

a)

so iz panja plemenilne postaje, ki ga nadzoruje pristojni organ;

| b) | pri čebelah panji prihajajo z območja, za katero ne velja nobena omejitev zaradi pojava hude gnilobe čebelje zalege (Obdobje prepovedi traja najmanj 30 dni od zadnjega ugotovljenega primera in od datuma, ko je pristojni organ pregledal vse panje v polmeru treh kilometrov ter so bili vsi okuženi panji zažgani ali tretirani, navedeni pristojni organ pa pri pregledu ni ugotovil nobenih okužb); |
| --- | --- |

b)

pri čebelah panji prihajajo z območja, za katero ne velja nobena omejitev zaradi pojava hude gnilobe čebelje zalege (Obdobje prepovedi traja najmanj 30 dni od zadnjega ugotovljenega primera in od datuma, ko je pristojni organ pregledal vse panje v polmeru treh kilometrov ter so bili vsi okuženi panji zažgani ali tretirani, navedeni pristojni organ pa pri pregledu ni ugotovil nobenih okužb);

| c) | so iz panjev ali prihajajo iz panjev ali kolonij (v primeru čmrljev), ki so bili pregledani neposredno pred pošiljanjem (običajno v 24 urah) in ne kažejo nobenih kliničnih znakov ali suma na bolezen, vključno z okužbami, ki prizadenejo čebele. |
| --- | --- |

c)

so iz panjev ali prihajajo iz panjev ali kolonij (v primeru čmrljev), ki so bili pregledani neposredno pred pošiljanjem (običajno v 24 urah) in ne kažejo nobenih kliničnih znakov ali suma na bolezen, vključno z okužbami, ki prizadenejo čebele.

Material za pakiranje, matičnice, spremljajoči proizvodi in hrana so novi ter niso bili v stiku z obolelimi čebelami ali zaleženim satjem, izvedeni pa so bili tudi vsi ukrepi za preprečitev kontaminacije s povzročitelji bolezni ali infestacij.

| (1) | Neustrezno črtati. |
| --- | --- |

(1)

1

Neustrezno črtati.

Barve za sanitarne žige

Barve za sanitarne žige

Uredba (ES) št. 1333/2008 določa barve, ki se lahko uporabijo za sanitarne žige.

Salmonela

Salmonela

Za trgovanje iz NZ na Švedsko in Finsko

Za trgovanje iz NZ na Švedsko in Finsko

Veterinarska spričevala za žive živali in živalske proizvode, naštete spodaj, so opremljena z ustreznim potrdilom, določenim v ustrezni zakonodaji, če se uvažajo za pošiljko na Švedsko ali Finsko.

| | Za namizna jajca za prehrano ljudi mora Nova Zelandija spričevala izdajati v skladu z Uredbo Komisije (ES) No 1688/2005. |
| --- | --- |

Za namizna jajca za prehrano ljudi mora Nova Zelandija spričevala izdajati v skladu z Uredbo Komisije (ES) No 1688/2005.

| | Za živo perutnino za zakol mora Nova Zelandija spričevala izdajati v skladu s Prilogo A k Odločbi Sveta 95/410/ES. |
| --- | --- |

Za živo perutnino za zakol mora Nova Zelandija spričevala izdajati v skladu s Prilogo A k Odločbi Sveta 95/410/ES.

| | Za matično perutnino mora Nova Zelandija spričevala izdajati v skladu s Prilogo II k Odločbi Komisije 2003/644/ES. |
| --- | --- |

Za matično perutnino mora Nova Zelandija spričevala izdajati v skladu s Prilogo II k Odločbi Komisije 2003/644/ES.

| | Za en dan stare piščance mora Nova Zelandija spričevala izdajati v skladu s Prilogo III k Odločbi Komisije 2003/644/ES. |
| --- | --- |

Za en dan stare piščance mora Nova Zelandija spričevala izdajati v skladu s Prilogo III k Odločbi Komisije 2003/644/ES.

| | Za kokoši nesnice mora Nova Zelandija spričevala izdajati v skladu s Prilogo II k Odločbi Komisije 2004/235/ES. |
| --- | --- |

Za kokoši nesnice mora Nova Zelandija spričevala izdajati v skladu s Prilogo II k Odločbi Komisije 2004/235/ES.

| | Za sveže meso iz Uredbe (ES) št. 1688/2005 je treba dodati naslednje potrdilo: ‚Vzorec svežega mesa iz obrata porekla tega mesa je bil mikrobiološko testiran za salmonelo, kot je določeno v Uredbi Komisije (ES) št. 1688/2005.‘ |
| --- | --- |

Za sveže meso iz Uredbe (ES) št. 1688/2005 je treba dodati naslednje potrdilo: ‚Vzorec svežega mesa iz obrata porekla tega mesa je bil mikrobiološko testiran za salmonelo, kot je določeno v Uredbi Komisije (ES) št. 1688/2005.‘

Salmonidi

Salmonidi

Za trgovanje iz EU v NZ

Za trgovanje iz EU v NZ

Pošiljka vsebuje samo obglavljene in spolno nedozorele salmonide brez drobovja in brez škrg iz rodov Onchorhynchus, Salmo ali Salvelinus.

Onchorhynchus, Salmo

Salvelinus

Jajca/ikre

Jajca/ikre

Za trgovanje iz EU v NZ

Za trgovanje iz EU v NZ

Jajca in ikre je treba obdelati tako, da niso več zmožne preživeti, so komercialno zapakirana in imajo dolg rok uporabe.

Toplotno obdelani siri

Toplotno obdelani siri

Za trgovanje iz EU v NZ

Za trgovanje iz EU v NZ

Toplotno obdelani sir ima vsebnost vlage manj kot 39 % in pH manj kot 5,6. Mleko, iz katerega je bil narejen sir, je bilo hitro segreto na najmanj 64,5 °C za 16 sekund. Sir je bil 90 dni hranjen na temperaturi, ki ni bila nižja od 7 °C.

29.   Medsebojno sprejeti ukrepi za obvladovanje bolezni

Medsebojno sprejeti ukrepi za obvladovanje bolezni

29.A.   Medsebojno dogovorjen status bolezni za posamezne bolezni

Medsebojno dogovorjen status bolezni za posamezne bolezni

Steklina

Steklina

Nova Zelandija, Združeno kraljestvo, Malta, Irska in Švedska so priznane kot proste stekline.

Infekciozna anemija enoprstih kopitarjev

Infekciozna anemija enoprstih kopitarjev

Nova Zelandija je priznana kot prosta EIA.

Bruceloza

Bruceloza

Nova Zelandija je priznana kot prosta bolezni Brucella abortus in B. mellitensis.

Brucella abortus

B. mellitensis

Mrzlica Q

Mrzlica Q

Nova Zelandija je priznana kot prosta mrzlice Q.

BVD Tip II

BVD Tip II

Nova Zelandija je priznana kot prosta BVD tipa II.

Bolezen modrikastega jezika in EHD

Bolezen modrikastega jezika in EHD

Nova Zelandija je priznana kot prosta bolezni modrikastega jezika in EHD.

EU je NZ predložila zahtevek za priznanje kot proste EHD.

Mali panjski hrošč

Mali panjski hrošč

Nova Zelandija in EU sta priznani kot prosti malega panjskega hrošča.

Pršica Tropilaelaps

Pršica Tropilaelaps

Nova Zelandija in EU sta priznani kot prosti pršice Tropilaelaps.

| 29.B. | Medsebojno sprejeti ukrepi za obvladovanje bolezni v primeru pojava posamezne bolezni |
| --- | --- |

29.B.

Medsebojno sprejeti ukrepi za obvladovanje bolezni v primeru pojava posamezne bolezni

Uradna veterinarska spričevala imajo v skladu z oddelkom 1(b) Priloge VII k Sporazumu ustrezna dodatna potrdila iz poglavja 29 te priloge.

Splošno potrdilo za vse proizvode:

Splošno potrdilo za vse proizvode:

Opisan proizvod je bil hranjen ločeno od vseh drugih proizvodov, ki niso izpolnjevali zahtev na vseh stopnjah proizvodnje, skladiščenja in prevoza, in sprejeti so bili vsi previdnostni ukrepi za preprečitev okužbe proizvoda s katerimi koli viri virusa [vstavite ustrezno bolezen, navedeno v stolpcu bolezni spodaj].

Potrdilo za posamezne bolezni:

Potrdilo za posamezne bolezni:

Proizvodi iz poglavja 29 od i) do xxx) imajo poleg splošnega potrdila (kot je navedeno zgoraj) za vse proizvode tudi ustrezna potrdila za spodaj navedene bolezni:

Proizvod

Bolezen

Potrdilo za bolezen

Številka *) Neobvezna potrdila se za spričevala uporabljajo samo, ko je primerno.

| (i) | Mleko in mlečni proizvodi:

  8.0 13.0 |
| --- | --- |

(i)

Mleko in mlečni proizvodi:

8.0 13.0

8.0 13.0

FMD

Opisani mleko/mlečni proizvodi:

| | BODISI






  1*) | so bili sterilizirani vsaj pri vrednosti F03; |
| --- | --- | --- |

BODISI

1*)

so bili sterilizirani vsaj pri vrednosti F03;

0

| | BODISI






  2*) | so bili obdelani pri ultra visoki temperaturi (UVT) pri 132 °C vsaj 1 sekundo; |
| --- | --- | --- |

BODISI

2*)

so bili obdelani pri ultra visoki temperaturi (UVT) pri 132 °C vsaj 1 sekundo;

| | BODISI






  3*) | pred kratkotrajno visokotoplotno pasterizacijo (HTST) pri 72 °C za 15 sekund je bil njihov pH nižji od 7,0; |
| --- | --- | --- |

BODISI

3*)

pred kratkotrajno visokotoplotno pasterizacijo (HTST) pri 72 °C za 15 sekund je bil njihov pH nižji od 7,0;

| | BODISI






  4*) | pred dvakrat opravljeno kratkotrajno visokotoplotno pasterizacijo (HTST) pri 72 °C za 15 sekund je bil njihov pH višji od 7,0; |
| --- | --- | --- |

BODISI

4*)

pred dvakrat opravljeno kratkotrajno visokotoplotno pasterizacijo (HTST) pri 72 °C za 15 sekund je bil njihov pH višji od 7,0;

| | BODISI






  5*) | so bili obdelani s kratkotrajno visokotoplotno pasterizacijo (HTST) v kombinaciji z znižanjem pH pod 6 za eno uro; |
| --- | --- | --- |

BODISI

5*)

so bili obdelani s kratkotrajno visokotoplotno pasterizacijo (HTST) v kombinaciji z znižanjem pH pod 6 za eno uro;

| | BODISI






  6*) | so bili obdelani s kratkotrajno visokotoplotno pasterizacijo (HTST) v kombinaciji z dodatnim segrevanjem na 72 °C v kombinaciji s sušenjem ali enakovrednim potrjenim in odobrenim postopkom sušenja, s katerim se doseže toplotni učinek, vsaj enakovreden tistemu, doseženemu pri 72 stopinj C za 15 sekund. |
| --- | --- | --- |

BODISI

6*)

so bili obdelani s kratkotrajno visokotoplotno pasterizacijo (HTST) v kombinaciji z dodatnim segrevanjem na 72 °C v kombinaciji s sušenjem ali enakovrednim potrjenim in odobrenim postopkom sušenja, s katerim se doseže toplotni učinek, vsaj enakovreden tistemu, doseženemu pri 72 stopinj C za 15 sekund.

| (ii) | Meso (vključno z mletim mesom) in mesni pripravki iz parkljarjev, razen glave, nog in notranjih organov ter svinjskega mesa (suidae):

  4.A 4.C 5.A 5.C |
| --- | --- |

(ii)

Meso (vključno z mletim mesom) in mesni pripravki iz parkljarjev, razen glave, nog in notranjih organov ter svinjskega mesa (suidae

4.A 4.C 5.A 5.C

4.A 4.C 5.A 5.C

FMD

Opisani [vstavite ustrezni proizvod] (brez nog, glave in notranjih organov):

vstavite ustrezni proizvod

| 1. | je pridobljen iz živali, pri katerih sta bila opravljena pregleda ante mortem in post mortem in za katere je bilo ugotovljeno, da ne kažejo nobenih znakov FMD; |
| --- | --- |

1.

je pridobljen iz živali, pri katerih sta bila opravljena pregleda ante mortem in post mortem in za katere je bilo ugotovljeno, da ne kažejo nobenih znakov FMD;

ante mortem

post mortem

| 2. | je pridobljen iz trupov, iz katerih so bile odstranjene kosti, drobovina in glavne limfne žleze; |
| --- | --- |

2.

je pridobljen iz trupov, iz katerih so bile odstranjene kosti, drobovina in glavne limfne žleze;

| 3. | je bil zoren na temperaturi nad +2 °C najmanj 24 ur ter je dosegel vrednost pH pod 6, merjeno v sredi dolge hrbtne mišice po zorenju in pred odstranitvijo kosti; |
| --- | --- |

3.

je bil zoren na temperaturi nad +2 °C najmanj 24 ur ter je dosegel vrednost pH pod 6, merjeno v sredi dolge hrbtne mišice po zorenju in pred odstranitvijo kosti;

| 4. | ni pridobljen iz živali, ki so bile zaklane ali predelane v obratu, ki se nahaja v okuženem ali ogroženem območju; |
| --- | --- |

4.

ni pridobljen iz živali, ki so bile zaklane ali predelane v obratu, ki se nahaja v okuženem ali ogroženem območju;

| 5. | za meso živali z okuženih in ogroženih območij se opravi uradni nadzor in tako meso se identificira in nadzoruje, da se zagotovi njegova izključitev iz pošiljke. |
| --- | --- |

5.

za meso živali z okuženih in ogroženih območij se opravi uradni nadzor in tako meso se identificira in nadzoruje, da se zagotovi njegova izključitev iz pošiljke.

| (iii) | Meso (vključno z mletim mesom) in drugi živalski proizvodi (vključno z drobovino), pridobljeni iz parkljarjev, vključno s svinjami (suidae):

  4.A 4.C 5.A 5.C 7.A 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 11.E |
| --- | --- |

(iii)

Meso (vključno z mletim mesom) in drugi živalski proizvodi (vključno z drobovino), pridobljeni iz parkljarjev, vključno s svinjami (suidae

4.A 4.C 5.A 5.C 7.A 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 11.E

4.A 4.C 5.A 5.C 7.A 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 11.E

FMD

Opisani [vstavite ustrezni proizvod]:

vstavite ustrezni proizvod

| I) | je pridobljen iz živali, pri katerih sta bila opravljena pregleda ante mortem in post mortem in za katere je bilo ugotovljeno, da ne kažejo nobenih znakov FMD;
  TER
  BODISI |
| --- | --- |

I)

je pridobljen iz živali, pri katerih sta bila opravljena pregleda ante mortem in post mortem in za katere je bilo ugotovljeno, da ne kažejo nobenih znakov FMD;

ante mortem

post mortem

TER

BODISI

| 2*) | je pridobljen iz živali, zaklanih 21 dni pred ocenjenim datumom najzgodnejše okužbe na ozemlju, in ni pridobljen iz živali, ki so bile zaklane ali predelane v obratu, ki se nahaja na okuženem ali ogroženem območju;
  BODISI |
| --- | --- |

2*)

je pridobljen iz živali, zaklanih 21 dni pred ocenjenim datumom najzgodnejše okužbe na ozemlju, in ni pridobljen iz živali, ki so bile zaklane ali predelane v obratu, ki se nahaja na okuženem ali ogroženem območju;

BODISI

| 3*) | je pridobljen iz živali, ki so bivale na gospodarstvu vsaj 21 dni in so bile identificirane tako, da je mogoče sledenje do gospodarstva izvora, vendar ni pridobljen iz živali, ki so prebivale na gospodarstvu, ki se nahaja na okuženem ali ogroženem območju, ter je jasno označen in je bil vsaj 7 dni zadržan pod uradnim nadzorom in se ni sprostil, dokler ni bil na gospodarstvu izvora po zaključenem obdobju zadržanja uradno izključen vsakršen sum okužbe z virusom slinavke in parkljevke;
  TER |
| --- | --- |

3*)

je pridobljen iz živali, ki so bivale na gospodarstvu vsaj 21 dni in so bile identificirane tako, da je mogoče sledenje do gospodarstva izvora, vendar ni pridobljen iz živali, ki so prebivale na gospodarstvu, ki se nahaja na okuženem ali ogroženem območju, ter je jasno označen in je bil vsaj 7 dni zadržan pod uradnim nadzorom in se ni sprostil, dokler ni bil na gospodarstvu izvora po zaključenem obdobju zadržanja uradno izključen vsakršen sum okužbe z virusom slinavke in parkljevke;

TER

| 4. | za meso živali z okuženih in ogroženih območij se opravi uradni nadzor in tako meso se identificira in nadzoruje, da se zagotovi njegova izključitev iz pošiljke. |
| --- | --- |

4.

za meso živali z okuženih in ogroženih območij se opravi uradni nadzor in tako meso se identificira in nadzoruje, da se zagotovi njegova izključitev iz pošiljke.

| (iv) | Meso in mesni izdelki iz perutnine (vključno s purani):

  4.B 4.C 5.B 5.C |
| --- | --- |

(iv)

Meso in mesni izdelki iz perutnine (vključno s purani):

4.B 4.C 5.B 5.C

4.B 4.C 5.B 5.C

HPNAI –

prijaviti v skladu z merili Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali OIE

Opisani [vstavite ustrezni proizvod] je bil pridobljen iz živali, ki:

vstavite ustrezni proizvod

| | BODISI






  1*) | izvirajo z gospodarstva, ki se nahaja zunaj okuženega ali ogroženega območja; za vse meso živali z okuženih in ogroženih območij se opravi uradni nadzor in tako meso se identificira in nadzoruje, da se zagotovi njegova izključitev iz pošiljke; |
| --- | --- | --- |

BODISI

1*)

izvirajo z gospodarstva, ki se nahaja zunaj okuženega ali ogroženega območja; za vse meso živali z okuženih in ogroženih območij se opravi uradni nadzor in tako meso se identificira in nadzoruje, da se zagotovi njegova izključitev iz pošiljke;

| | BODISI






  2*) | izvirajo z gospodarstva z ogroženega, vendar ne okuženega območja, in so bile testirane s testi za odkrivanje virusov in/ali serološkimi testi za zagotovitev 95-odstotne verjetnosti, da se odkrije 5-odstotna razširjenost okužbe s HPNAI največ 7 dni pred zakolom, pri čemer so bili rezultati negativni; in so bile zaklane v namembnem obratu, v katerem od zadnjega čiščenja in razkuževanja ni bila predelana perutnina, okužena s HPNAI, in na katerih so bili opravljeni pregledi ante-mortem in post-mortem, ki niso pokazali znakov HPNAI; za vse meso živali z okuženega območja se opravi uradni nadzor in tako meso se identificira in nadzoruje, da se zagotovi njegova izključitev iz pošiljke; |
| --- | --- | --- |

BODISI

2*)

izvirajo z gospodarstva z ogroženega, vendar ne okuženega območja, in so bile testirane s testi za odkrivanje virusov in/ali serološkimi testi za zagotovitev 95-odstotne verjetnosti, da se odkrije 5-odstotna razširjenost okužbe s HPNAI največ 7 dni pred zakolom, pri čemer so bili rezultati negativni; in so bile zaklane v namembnem obratu, v katerem od zadnjega čiščenja in razkuževanja ni bila predelana perutnina, okužena s HPNAI, in na katerih so bili opravljeni pregledi ante-mortem in post-mortem, ki niso pokazali znakov HPNAI; za vse meso živali z okuženega območja se opravi uradni nadzor in tako meso se identificira in nadzoruje, da se zagotovi njegova izključitev iz pošiljke;

ante-mortem

post-mortem

| | BODISI






  3*) | so bile predelane vsaj 21 dni pred ocenjenim datumom najzgodnejše okužbe. |
| --- | --- | --- |

BODISI

3*)

so bile predelane vsaj 21 dni pred ocenjenim datumom najzgodnejše okužbe.

| (v) | Meso in mesni izdelki iz perutnine (vključno s purani):

  4.B 4.C 5.B 5.C |
| --- | --- |

(v)

Meso in mesni izdelki iz perutnine (vključno s purani):

4.B 4.C 5.B 5.C

4.B 4.C 5.B 5.C

LPNAI

prijaviti v skladu z merili Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali OIE

Opisani [vstavite ustrezni proizvod] je bil pridobljen iz živali, ki:

vstavite ustrezni proizvod

| 1. | izvirajo z gospodarstva, na katerem v zadnjih 21 dneh ni bilo nobenih dokazov o LPNAI; |
| --- | --- |

1.

izvirajo z gospodarstva, na katerem v zadnjih 21 dneh ni bilo nobenih dokazov o LPNAI;

| 2. | so bile zaklane v odobrenem obratu, v katerem od zadnjega čiščenja in razkuževanja ni bila predelana perutnina, okužena z LPNAI; |
| --- | --- |

2.

so bile zaklane v odobrenem obratu, v katerem od zadnjega čiščenja in razkuževanja ni bila predelana perutnina, okužena z LPNAI;

| 3. | so bile pregledane ante mortem in post mortem in niso kazale nobenih znakov LPNAI; |
| --- | --- |

3.

so bile pregledane ante mortem in post mortem in niso kazale nobenih znakov LPNAI;

ante mortem

post mortem

| (vi) | Meso in mesni izdelki iz perutnine (vključno s purani):

  4.B 4.C 5.B 5.C |
| --- | --- |

(vi)

Meso in mesni izdelki iz perutnine (vključno s purani):

4.B 4.C 5.B 5.C

4.B 4.C 5.B 5.C

ND

Opisani [vstavite ustrezni proizvod] je bil pridobljen iz živali, ki:

vstavite ustrezni proizvod

| 1. | izvirajo z gospodarstev, ki so prosta ND in se ne nahajajo v okuženem ali ogroženem območju;
  TER
  BODISI |
| --- | --- |

1.

izvirajo z gospodarstev, ki so prosta ND in se ne nahajajo v okuženem ali ogroženem območju;

TER

BODISI

| 2*) | niso bile cepljene proti ND;
  BODISI |
| --- | --- |

2*)

niso bile cepljene proti ND;

BODISI

| 3*) | so bile cepljene proti ND s cepivom, ki izpolnjuje standarde iz Odločbe Komisije 93/152/EGS (v spričevalu se navedeta tudi vrsta uporabljenega cepiva in datum cepljenja);
  TER |
| --- | --- |

3*)

so bile cepljene proti ND s cepivom, ki izpolnjuje standarde iz Odločbe Komisije 93/152/EGS (v spričevalu se navedeta tudi vrsta uporabljenega cepiva in datum cepljenja);

TER

| 4. | na dan odhoda v klavnico niso kazale nobenih kliničnih znakov ND in na katerih sta bila opravljena pregleda ante mortem in post mortem, ki nista pokazala nobenih kliničnih znakov ND; so bile zaklane v odobrenem obratu, ki ga pristojni veterinarski organ redno pregleduje in v katerem od zadnjega čiščenja in razkuževanja ni bila predelana perutnina, okužena z ND. |
| --- | --- |

4.

na dan odhoda v klavnico niso kazale nobenih kliničnih znakov ND in na katerih sta bila opravljena pregleda ante mortem in post mortem, ki nista pokazala nobenih kliničnih znakov ND; so bile zaklane v odobrenem obratu, ki ga pristojni veterinarski organ redno pregleduje in v katerem od zadnjega čiščenja in razkuževanja ni bila predelana perutnina, okužena z ND.

ante mortem

post mortem

| (vii) | Mesni proizvodi in drugi predelani proizvodi, pridobljeni iz parkljarjev, vključno s svinjami (suidae), in perutnine (vključno s purani):

  6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

(vii)

Mesni proizvodi in drugi predelani proizvodi, pridobljeni iz parkljarjev, vključno s svinjami (suidae

6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

FMD, CSF, SVD, ASF, RND, ND, LPNAI, HPNAI, PPR

Opisani [vstavite ustrezni proizvod] je bil toplotno obdelan v hermetično zaprti posodi z vrednostjo F0 3,00 ali več.

vstavite ustrezni proizvod

0

| (viii) | Mesni proizvodi in drugi predelani proizvodi, pridobljeni iz parkljarjev, vključno s svinjami (suidae), in perutnine (vključno s purani):

  6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

(viii)

Mesni proizvodi in drugi predelani proizvodi, pridobljeni iz parkljarjev, vključno s svinjami (suidae), in perutnine (vključno s purani):

6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

FMD, CSF, SVD, RND, ND, LPNAI, HPNAI, PPR

| | BODISI






  1*) | Opisani [vstavite ustrezni proizvod] je bil toplotno obdelan pri temperaturi najmanj 70 °C po celotnem proizvodu. |
| --- | --- | --- |

BODISI

1*)

Opisani [vstavite ustrezni proizvod] je bil toplotno obdelan pri temperaturi najmanj 70 °C po celotnem proizvodu.

vstavite ustrezni proizvod

| | BODISI






  2*) | Opisani [vstavite ustrezni proizvod] je bil toplotno obdelan pri 70 °C za najmanj 30 minut ali z enakovrednim potrjenim in odobrenim toplotnim postopkom. |
| --- | --- | --- |

BODISI

2*)

Opisani [vstavite ustrezni proizvod] je bil toplotno obdelan pri 70 °C za najmanj 30 minut ali z enakovrednim potrjenim in odobrenim toplotnim postopkom.

vstavite ustrezni proizvod

| (ix) | Mesni proizvodi in drugi predelani proizvodi, pridobljeni iz parkljarjev, vključno s svinjami (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

(ix)

Mesni proizvodi in drugi predelani proizvodi, pridobljeni iz parkljarjev, vključno s svinjami (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

FMD, CSF, SVD, ASF, RND, PPR

Opisani [vstavite ustrezni proizvod] je bil toplotno obdelan v hermetično zaprti posodi pri vsaj 60 °C najmanj 4 ure, v tem času pa je temperatura sredice za 30 minut dosegla najmanj 70 °C.

vstavite ustrezni proizvod

| (x) | Mesni proizvodi in drugi predelani proizvodi, pridobljeni iz svinj (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

(x)

Mesni proizvodi in drugi predelani proizvodi, pridobljeni iz svinj (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

ASF

Opisani [vstavite ustrezni proizvod] je bil toplotno obdelan pri temperaturi najmanj 80 °C po celotnem proizvodu.

vstavite ustrezni proizvod

| (xi) | Mesni proizvodi in drugi predelani proizvodi (brez kosti), pridobljeni iz parkljarjev, vključno s svinjami (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

(xi)

Mesni proizvodi in drugi predelani proizvodi (brez kosti), pridobljeni iz parkljarjev, vključno s svinjami (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

FMD, CSF, SVD, ASF, RND

Opisani [vstavite ustrezni proizvod] je brez kosti in je bil najmanj devet mesecev v postopku naravne fermentacije in zorenja, rezultat tega postopka pa so naslednje značilnosti: vrednost Aw največ 0,93 ali vrednost pH največ 6,0.

vstavite ustrezni proizvod

| (xii) | Mesni proizvodi in drugi predelani proizvodi (s kostmi), pridobljeni iz parkljarjev, vključno s svinjami (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

(xii)

Mesni proizvodi in drugi predelani proizvodi (s kostmi), pridobljeni iz parkljarjev, vključno s svinjami (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

FMD, CSF, SVD

Opisani [vstavite ustrezni proizvod], ki lahko vsebuje kosti, je bil najmanj devet mesecev v postopku narave fermentacije in zorenja, rezultat tega postopka pa so naslednje značilnosti: vrednost AW največ 0,93 ali vrednost pH največ 6,0.

vstavite ustrezni proizvod

| (xiii) | Mesni proizvodi in drugi predelani proizvodi, pridobljeni iz parkljarjev, vključno s svinjami (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

(xiii)

Mesni proizvodi in drugi predelani proizvodi, pridobljeni iz parkljarjev, vključno s svinjami (suidae):

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

FMD, PPR

Opisani [vstavite ustrezni proizvod] je bil toplotno obdelan, da je bila dosežena temperatura sredice vsaj 65 °C za čas, ki je potreben, da se doseže vrednost pasterizacije (PV), enaka ali večja od 40.

vstavite ustrezni proizvod

| (xiv) | Mesni proizvodi in drugi predelani proizvodi, pridobljeni iz svinj (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

(xiv)

Mesni proizvodi in drugi predelani proizvodi, pridobljeni iz svinj (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

CSF

Opisani [vstavite ustrezni proizvod] je prašičje meso1, izdelano po postopku suhega razsoljevanja, in je:

vstavite ustrezni proizvod

1

| | BODISI






  1*) | pršut s kostjo na italijanski način (stegno), nasoljen in sušen najmanj 313 dni1; |
| --- | --- | --- |

BODISI

1*)

pršut s kostjo na italijanski način (stegno), nasoljen in sušen najmanj 313 dni1;

1

| | BODISI






  2*) | pršut s kostjo na španski način (iberska pleča), nasoljen in sušen najmanj 252 dni1; |
| --- | --- | --- |

BODISI

2*)

pršut s kostjo na španski način (iberska pleča), nasoljen in sušen najmanj 252 dni1;

1

| | BODISI






  3*) | pršut s kostjo na španski način (iberski karé), nasoljen in sušen najmanj 126 dni1; |
| --- | --- | --- |

BODISI

3*)

pršut s kostjo na španski način (iberski karé), nasoljen in sušen najmanj 126 dni1;

1

| | BODISI






  4*) | pršut s kostjo na španski način (pršut Serrano), nasoljen in sušen najmanj 140 dni1. |
| --- | --- | --- |

BODISI

4*)

pršut s kostjo na španski način (pršut Serrano), nasoljen in sušen najmanj 140 dni1.

1

Opomba1: Ob objavi lahko pogoji za uvoz svinjskega mesa v Novo Zelandijo dovoljujejo čas suhega razsoljevanja, krajši od tistega, navedenega za CSF.

1

| (xv) | Mesni proizvodi in drugi predelani proizvodi, pridobljeni iz svinj (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

(xv)

Mesni proizvodi in drugi predelani proizvodi, pridobljeni iz svinj (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

ASF

Opisani [vstavite ustrezni proizvod] je bil obdelan s postopki, ki vključujejo naravno fermentacijo in zorenje vsaj 190 dni za stegna in 140 dni za karé.

vstavite ustrezni proizvod

| (xvi) | Živalska čreva, pridobljena iz prežvekovalcev:

  7.A 12.0 |
| --- | --- |

(xvi)

Živalska čreva, pridobljena iz prežvekovalcev:

7.A 12.0

7.A 12.0

FMD

Opisana živalska čreva so bila očiščena, ostrgana ter bodisi 30 dni soljena z natrijevim kloridom bodisi po strganju beljena ali posušena, in po obdelavi zaščitena pred ponovno kontaminacijo.

| (xvii) | (Toplotno) predelane živalske beljakovine, mast, maščobe in hrana za hišne živali, pridobljene iz parkljarjev in perutnine (vključno s purani):

  15.0 17.0 21.0 |
| --- | --- |

(xvii)

(Toplotno) predelane živalske beljakovine, mast, maščobe in hrana za hišne živali, pridobljene iz parkljarjev in perutnine (vključno s purani):

15.0 17.0 21.0

15.0 17.0 21.0

FMD, SVD, RND, PPR, ASF, ND, LSD

Opisani [vstavite ustrezni proizvod] je bil v skladu z minimalnimi regulativnimi standardi toplotno obdelan za deset minut pri najmanj 90 stopinjah Celzija po celotnem proizvodu.

vstavite ustrezni proizvod

| (xviii) | Volna in vlakna prežvekovalcev

  20.0 |
| --- | --- |

(xviii)

Volna in vlakna prežvekovalcev

20.0

20.0

FMD, RND

| | BODISI






  1*) | Opisani [vstavite ustrezni proizvod] je bil 4 tedne hranjen pri 18 °C ali 4 mesece pri 4 °C ali 8 dni pri 37 °C; |
| --- | --- | --- |

BODISI

1*)

Opisani [vstavite ustrezni proizvod] je bil 4 tedne hranjen pri 18 °C ali 4 mesece pri 4 °C ali 8 dni pri 37 °C;

vstavite ustrezni proizvod

| | BODISI






  2*) | Opisani [vstavite ustrezni proizvod] je bil industrijsko očiščen, kar vključuje namakanje v vodotopnem čistilnem sredstvu pri 60–70 °C; |
| --- | --- | --- |

BODISI

2*)

Opisani [vstavite ustrezni proizvod] je bil industrijsko očiščen, kar vključuje namakanje v vodotopnem čistilnem sredstvu pri 60–70 °C;

vstavite ustrezni proizvod

| | BODISI






  3*) | Nepredelan [vstavite ustrezni proizvod] je bil očiščen, posušen in varno zaprt v pakiranju v skladu z zahtevami Uredbe (ES) št. 1069/2009. |
| --- | --- | --- |

BODISI

3*)

Nepredelan [vstavite ustrezni proizvod] je bil očiščen, posušen in varno zaprt v pakiranju v skladu z zahtevami Uredbe (ES) št. 1069/2009.

vstavite ustrezni proizvod

| (xix) | Obdelane kože:

  19 |
| --- | --- |

(xix)

Obdelane kože:

19

19

FMD, RND

Opisane kože so bile 7 dni soljene v morski soli, ki vsebuje vsaj 2 % natrijevega karbonata.

| (xx) | Obdelane kože:

  19 |
| --- | --- |

(xx)

Obdelane kože:

19

19

FMD

| | BODISI






  1*) | Opisane kože so bile suho ali mokro nasoljene 14 dni pred odpremo in so bile poslane po morju. |
| --- | --- | --- |

BODISI

1*)

Opisane kože so bile suho ali mokro nasoljene 14 dni pred odpremo in so bile poslane po morju.

| | BODISI






  2*) | Opisane kože so bile sušene 42 dni pri temperaturi vsaj 20 °C. |
| --- | --- | --- |

BODISI

2*)

Opisane kože so bile sušene 42 dni pri temperaturi vsaj 20 °C.

| (xxii) | V celoti obdelane kože (strojene s kromovimi solmi, piklane, lužene ali kože, obdelane po celotnem postopku strojenja):

  19 |
| --- | --- |

(xxii)

V celoti obdelane kože (strojene s kromovimi solmi, piklane, lužene ali kože, obdelane po celotnem postopku strojenja):

19

19

FMD, RND

S kožami, ki so v celoti obdelane, se lahko trguje brez omejitev, pod pogojem, da so bili na teh proizvodih opravljeni običajni kemični in mehanski postopki industrije za strojenje usnja.

Naslednje potrdilo se lahko uporablja za poenostavitev trgovanja:

Na opisanih v celoti obdelanih kožah so bili opravljeni običajni kemični in mehanski postopki industrije za strojenje usnja.

| (xxiii) | Seme goveda:

  1 |
| --- | --- |

(xxiii)

Seme goveda:

1

1

FMD

Opisano seme:

| | BODISI






  1*) | je bilo odvzeto od živali darovalk, ki so bivale v osemenjevalnih središčih za pridobivanje semena, v katera v zadnjih 30 dneh pred odvzemom niso prišle nove živali in v katerih se v zadnjih 30 dneh pred in po odvzemu ni pojavila FMD v polmeru 10 kilometrov in ki na dan odvzema niso kazale kliničnih znakov FMD, niso bile cepljene proti FMD in so bile najmanj 21 dni po odvzemu semena testirane za protitelesa proti virusu FMD, rezultati pa so bili negativni; prav tako nobena druga žival v osemenjevalnem središču za pridobivanje semena ni bila cepljena proti FMD. Poleg tega je bilo seme odvzeto v osemenjevalnem središču za pridobivanje semena, ki se ne nahaja na okuženem ali ogroženem območju, seme, pridobljeno v okuženem in ogroženem območju, pa je bilo jasno identificirano in zadržano pod uradnim nadzorom; odvzeto seme je bilo nadaljnje obdelano in skladiščeno v skladu z določbami poglavja 4.5 ali poglavja 4.6 Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali OIE in je bilo nadalje skladiščeno v državi izvora najmanj en mesec po odvzemu, v tem obdobju pa nobena žival v obratu, kjer so bivale živali darovalke, ni kazala znakov FMD; |
| --- | --- | --- |

BODISI

1*)

je bilo odvzeto od živali darovalk, ki so bivale v osemenjevalnih središčih za pridobivanje semena, v katera v zadnjih 30 dneh pred odvzemom niso prišle nove živali in v katerih se v zadnjih 30 dneh pred in po odvzemu ni pojavila FMD v polmeru 10 kilometrov in ki na dan odvzema niso kazale kliničnih znakov FMD, niso bile cepljene proti FMD in so bile najmanj 21 dni po odvzemu semena testirane za protitelesa proti virusu FMD, rezultati pa so bili negativni; prav tako nobena druga žival v osemenjevalnem središču za pridobivanje semena ni bila cepljena proti FMD. Poleg tega je bilo seme odvzeto v osemenjevalnem središču za pridobivanje semena, ki se ne nahaja na okuženem ali ogroženem območju, seme, pridobljeno v okuženem in ogroženem območju, pa je bilo jasno identificirano in zadržano pod uradnim nadzorom; odvzeto seme je bilo nadaljnje obdelano in skladiščeno v skladu z določbami poglavja 4.5 ali poglavja 4.6 Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali OIE in je bilo nadalje skladiščeno v državi izvora najmanj en mesec po odvzemu, v tem obdobju pa nobena žival v obratu, kjer so bivale živali darovalke, ni kazala znakov FMD;

| | BODISI






  2*) | je bilo odvzeto in skladiščeno zamrznjeno vsaj 21 dni pred ocenjenim datumom najzgodnejše okužbe z virusom FMD na gospodarstvu v okuženem in ogroženem območju; seme, odvzeto po datumu najzgodnejše okužbe, je bilo skladiščeno ločeno in je bilo sproščeno šele po odpravi vseh ukrepov v zvezi z izbruhom FMD; vse živali, nastanjene v osemenjevalnem središču za pridobivanje semena, so bile klinično pregledane, odvzeti vzorci pa so bili pregledani s serološkim testom za potrditev odsotnosti okužbe v zadevnem središču; živali darovalke so bile pregledane s serološkim testom za dokaz protiteles proti virusu FMD, pri čemer je bil rezultat negativen, na vzorcu, ki ni bil odvzet prej kakor po 28 dneh po odvzemu semena. |
| --- | --- | --- |

BODISI

2*)

je bilo odvzeto in skladiščeno zamrznjeno vsaj 21 dni pred ocenjenim datumom najzgodnejše okužbe z virusom FMD na gospodarstvu v okuženem in ogroženem območju; seme, odvzeto po datumu najzgodnejše okužbe, je bilo skladiščeno ločeno in je bilo sproščeno šele po odpravi vseh ukrepov v zvezi z izbruhom FMD; vse živali, nastanjene v osemenjevalnem središču za pridobivanje semena, so bile klinično pregledane, odvzeti vzorci pa so bili pregledani s serološkim testom za potrditev odsotnosti okužbe v zadevnem središču; živali darovalke so bile pregledane s serološkim testom za dokaz protiteles proti virusu FMD, pri čemer je bil rezultat negativen, na vzorcu, ki ni bil odvzet prej kakor po 28 dneh po odvzemu semena.

| (xxiv) | Seme goveda:

  1 |
| --- | --- |

(xxiv)

Seme goveda:

1

1

BT

Opisano seme je bilo pridobljeno iz živali darovalk:

| | BODISI
  ki so najmanj 60 dni pred in med odvzemom semena bivale v obratu, zaščitenem pred vektorji; |
| --- | --- |

BODISI

ki so najmanj 60 dni pred in med odvzemom semena bivale v obratu, zaščitenem pred vektorji;

| | BODISI
  ki so bile v skladu s Priročnikom o diagnostičnih testih in cepivih za kopenske živali OIE pregledane s serološkim testom za odkrivanje protiteles, značilnih za skupino virusa bolezni modrikastega jezika, pri čemer je bil rezultat testa negativen, najmanj vsakih 60 dni med obdobjem odvzema ter med 21 in 60 dni po končnem odvzemu za pošiljko, ki se izvaža; |
| --- | --- |

BODISI

ki so bile v skladu s Priročnikom o diagnostičnih testih in cepivih za kopenske živali OIE pregledane s serološkim testom za odkrivanje protiteles, značilnih za skupino virusa bolezni modrikastega jezika, pri čemer je bil rezultat testa negativen, najmanj vsakih 60 dni med obdobjem odvzema ter med 21 in 60 dni po končnem odvzemu za pošiljko, ki se izvaža;

| | BODISI
  ki so bile v skladu s Priročnikom o diagnostičnih testih in cepivih za kopenske živali OIE pregledane s testom za ugotavljanje virusa na vzorcih krvi, odvzetih na začetku in koncu odvzema semena za pošiljko, ki se izvaža, ter vsaj vsakih 7 dni (test izolacije virusa) ali vsaj vsakih 28 dni (test PCR) med odvzemom semena, pri čemer so bili rezultati negativni; |
| --- | --- |

BODISI

ki so bile v skladu s Priročnikom o diagnostičnih testih in cepivih za kopenske živali OIE pregledane s testom za ugotavljanje virusa na vzorcih krvi, odvzetih na začetku in koncu odvzema semena za pošiljko, ki se izvaža, ter vsaj vsakih 7 dni (test izolacije virusa) ali vsaj vsakih 28 dni (test PCR) med odvzemom semena, pri čemer so bili rezultati negativni;

| | BODISI
  osemenjevalno središče za pridobivanje semena se ne nahaja na okuženem območju (območju z omejitvami). Seme z okuženih območij (območij z omejitvami) je bilo jasno identificirano in se zadrži pod uradnim nadzorom; |
| --- | --- |

BODISI

osemenjevalno središče za pridobivanje semena se ne nahaja na okuženem območju (območju z omejitvami). Seme z okuženih območij (območij z omejitvami) je bilo jasno identificirano in se zadrži pod uradnim nadzorom;

| | TER
  seme je bilo odvzeto, pripravljeno in skladiščeno v skladu s standardi OIE. |
| --- | --- |

TER

seme je bilo odvzeto, pripravljeno in skladiščeno v skladu s standardi OIE.

| (xxv) | Seme goveda:

  1 |
| --- | --- |

(xxv)

Seme goveda:

1

1

LSD

Opisano seme je bilo pridobljeno iz živali darovalk:

ki niso kazale nobenih kliničnih znakov LSD na dan odvzema semena in naslednjih 28 dni; in ki so bile v državi izvoznici 28 dni pred odvzemom, in sicer v osemenjevalnem središču za pridobivanje semena, v katerem v navedenem obdobju ni bilo nobenega uradno sporočenega primera LSD in ki se ne nahaja na območju, okuženem z LSD, ali v varovalnem pasu, vse seme iz varovalnega pasu pa je bilo jasno identificirano in nadzorovano.

| (xxvi) | Zarodki goveda, pridobljeni in vivo (razen zarodkov, pridobljenih s tehniko prodiranja skozi ovojnico jajčne celice):

  2 |
| --- | --- |

(xxvi)

Zarodki goveda, pridobljeni in vivo

2

2

FMD

Opisani zarodki, pridobljeni in vivo, so bili pridobljeni iz živali darovalk, ki:

in vivo

| | so bile proste kliničnih znakov FMD v času odvzema; pri katerih so bili zarodki spočeti z umetno osemenitvijo s semenom, ki je bilo odvzeto, pripravljeno in skladiščeno v osemenjevalnih središčih za pridobivanje semena, ki so jih odobrili pristojni organi v skladu s standardi OIE. Poleg tega so bili zarodki pridobljeni, pripravljeni in skladiščeni v skladu s standardi, ki jih je določil pristojni organ;
  TER |
| --- | --- |

so bile proste kliničnih znakov FMD v času odvzema; pri katerih so bili zarodki spočeti z umetno osemenitvijo s semenom, ki je bilo odvzeto, pripravljeno in skladiščeno v osemenjevalnih središčih za pridobivanje semena, ki so jih odobrili pristojni organi v skladu s standardi OIE. Poleg tega so bili zarodki pridobljeni, pripravljeni in skladiščeni v skladu s standardi, ki jih je določil pristojni organ;

TER

| | živali darovalke, iz katerih so bili odvzeti zarodki, izvirajo iz čred, ki se ne nahajajo na okuženem ali ogroženem območju. Zarodki, zbrani na okuženih in ogroženih območjih, so jasno identificirani in zadržani pod uradnim nadzorom. |
| --- | --- |

živali darovalke, iz katerih so bili odvzeti zarodki, izvirajo iz čred, ki se ne nahajajo na okuženem ali ogroženem območju. Zarodki, zbrani na okuženih in ogroženih območjih, so jasno identificirani in zadržani pod uradnim nadzorom.

| (xxvii) | Zarodki goveda, pridobljeni in vivo (razen zarodkov, pridobljenih s tehniko prodiranja skozi ovojnico jajčne celice):

  2 |
| --- | --- |

(xxvii)

Zarodki goveda, pridobljeni in vivo

2

2

BT

Opisani zarodki, pridobljeni in vivo, so bili pridobljeni iz živali darovalk, ki:

in vivo

| | so bile v času odvzema proste kliničnih znakov BT in pri katerih so bili zarodki spočeti z umetno osemenitvijo s semenom, ki je bilo odvzeto, pripravljeno in skladiščeno v osemenjevalnih središčih za pridobivanje semena, ki so jih odobrili pristojni organi v skladu s standardi OIE.
  TER |
| --- | --- |

so bile v času odvzema proste kliničnih znakov BT in pri katerih so bili zarodki spočeti z umetno osemenitvijo s semenom, ki je bilo odvzeto, pripravljeno in skladiščeno v osemenjevalnih središčih za pridobivanje semena, ki so jih odobrili pristojni organi v skladu s standardi OIE.

TER

| | Zarodki so bili pridobljeni, pripravljeni in skladiščeni v skladu s standardi, ki jih je določil pristojni organ. |
| --- | --- |

Zarodki so bili pridobljeni, pripravljeni in skladiščeni v skladu s standardi, ki jih je določil pristojni organ.

| (xxviii) | Zarodki goveda, pridobljeni in vivo (razen zarodkov, pridobljenih s tehniko prodiranja skozi ovojnico jajčne celice):

  2 |
| --- | --- |

(xxviii)

Zarodki goveda, pridobljeni in vivo

2

2

VS

Opisani zarodki, pridobljeni in vivo, so bili pridobljeni iz živali darovalk, ki:

in vivo

so bile 21 dni pred in med odvzemom v obratu, v katerem v tem obdobju ni bilo nobenega primera VS, in v katerem je bil v 21 dneh pred zbiranjem zarodkov opravljen diagnostični test za VS z negativnimi rezultati. Poleg tega so bili zarodki odvzeti, pripravljeni in skladiščeni v skladu s standardi OIE, obrat pa se ne nahaja na okuženem ali ogroženem območju. Zarodki, odvzeti na okuženih in ogroženih območjih, so jasno identificirani in zadržani pod uradnim nadzorom.

| (xxix) | Zarodki goveda, pridobljeni in vivo (razen zarodkov, pridobljenih s tehniko prodiranja skozi ovojnico jajčne celice):

  2 |
| --- | --- |

(xxix)

Zarodki goveda, pridobljeni in vivo

2

2

CBPP

Opisani zarodki, pridobljeni in vivo, so bili pridobljeni iz živali darovalk, ki:

in vivo

| | BODISI






  1*) | niso bile cepljene proti CBPP in na katerih je bil opravljen test reakcije vezanja komplementa za CBPP, ki je pokazal negativne rezultate, in sicer dvakrat v razmaku najmanj 21 dni in ne več kot 30 dni med obema testoma, pri čemer je bil drugi test opravljen v 14 dneh pred odvzemom; in so bile izolirane od drugih domačih živali vrste Bovidae od dneva prvega testa vezanja komplementa do odvzema; |
| --- | --- | --- |

BODISI

1*)

niso bile cepljene proti CBPP in na katerih je bil opravljen test reakcije vezanja komplementa za CBPP, ki je pokazal negativne rezultate, in sicer dvakrat v razmaku najmanj 21 dni in ne več kot 30 dni med obema testoma, pri čemer je bil drugi test opravljen v 14 dneh pred odvzemom; in so bile izolirane od drugih domačih živali vrste Bovidae od dneva prvega testa vezanja komplementa do odvzema;

Bovidae

| | BODISI






  2*) | so bile cepljene s cepivom v skladu s standardi, opisanimi v Priročniku diagnostičnih testov in cepiv za kopenske živali OIE, ne več kot 4 mesece pred odvzemom; |
| --- | --- | --- |

BODISI

2*)

so bile cepljene s cepivom v skladu s standardi, opisanimi v Priročniku diagnostičnih testov in cepiv za kopenske živali OIE, ne več kot 4 mesece pred odvzemom;

| | TER
  na dan odvzema zarodkov niso kazale nobenih kliničnih znakov za CBPP, so od rojstva ali zadnjih 6 mesecev bivale v čredah, kjer v navedenem obdobju ni bilo nobenega primera CBPP, in se niso nahajale na območju, okuženem s CBPP; zarodki so bili odvzeti, pripravljeni in skladiščeni v skladu s standardi, ki jih je določil pristojni organ. |
| --- | --- |

TER

na dan odvzema zarodkov niso kazale nobenih kliničnih znakov za CBPP, so od rojstva ali zadnjih 6 mesecev bivale v čredah, kjer v navedenem obdobju ni bilo nobenega primera CBPP, in se niso nahajale na območju, okuženem s CBPP; zarodki so bili odvzeti, pripravljeni in skladiščeni v skladu s standardi, ki jih je določil pristojni organ.

| (xxx) | Perutninska valilna jajca

  2 |
| --- | --- |

(xxx)

Perutninska valilna jajca

2

2

LPNAI,

HPNAI –

prijaviti OIE v skladu z merili za aviarno influenco Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali OIE

Atipična kokošja kuga

Za trgovanje iz EU v NZ

Za trgovanje iz EU v NZ

Opisana perutninska valilna jajca so bila pridobljena iz izvornih jat in valilnic znotraj kompartmentov, ki jih je odobrilo Ministrstvo za primarne dejavnosti in ki so prosta aviarne influence [in/ali] atipične kokošje kuge, ki jo je treba prijaviti [neustrezno črtati].

[neustrezno črtati

| (xxxi) | Žive čebele/čmrlji

  3 |
| --- | --- |

(xxxi)

Žive čebele/čmrlji

3

3

Mali panjski hrošč

(Aethina tumida)

Aethina tumida

Za trgovanje iz NZ v EU

Za trgovanje iz NZ v EU

| (a) | panji prihajajo z območja s polmerom najmanj 100 km, za katero ne veljajo nikakršne omejitve v zvezi z domnevnim ali potrjenim pojavom malega panjskega hrošča (Aethina tumida) in na katerem takih infestacij ni; |
| --- | --- |

(a)

panji prihajajo z območja s polmerom najmanj 100 km, za katero ne veljajo nikakršne omejitve v zvezi z domnevnim ali potrjenim pojavom malega panjskega hrošča (Aethina tumida) in na katerem takih infestacij ni;

Aethina tumida

| (b) | čebele/čmrlji (1) in pakiranje so bili vizualno pregledani za prisotnost malega panjskega hrošča (Aethina tumida) ali njegovih jajčec in ličink. |
| --- | --- |

(b)

čebele/čmrlji (1) in pakiranje so bili vizualno pregledani za prisotnost malega panjskega hrošča (Aethina tumida) ali njegovih jajčec in ličink.

1

Aethina tumida

| (1) | Neustrezno črtati. |
| --- | --- |

(1)

1

Neustrezno črtati.

| (xxxii) | Žive čebele/čmrlji

  3 |
| --- | --- |

(xxxii)

Žive čebele/čmrlji

3

3

Pršica Tropilaelaps (Tropilaelaps spp.)

Tropilaelaps

Tropilaelaps

Za trgovanje iz NZ v EU

Za trgovanje iz NZ v EU

| (a) | panji prihajajo z območja s polmerom najmanj 100 km, za katero ne veljajo nikakršne omejitve v zvezi z domnevnim ali potrjenim pojavom pršice Tropilaelaps (Tropilaelaps spp.) in na katerem takih infestacij ni; |
| --- | --- |

(a)

panji prihajajo z območja s polmerom najmanj 100 km, za katero ne veljajo nikakršne omejitve v zvezi z domnevnim ali potrjenim pojavom pršice Tropilaelaps (Tropilaelaps spp.) in na katerem takih infestacij ni;

Tropilaelaps

Tropilaelaps

.

| (b) | čebele/čmrlji (1) in pakiranje so bili vizualno pregledani za prisotnost pršice Tropilaelaps (Tropilaelaps spp.). |
| --- | --- |

(b)

čebele/čmrlji (1) in pakiranje so bili vizualno pregledani za prisotnost pršice Tropilaelaps (Tropilaelaps spp.).

1

Tropilaelaps

Tropilaelaps

| (1) | Neustrezno črtati. |
| --- | --- |

(1)

1

Neustrezno črtati.

PRILOGA VII

CERTIFICIRANJE

Uradna veterinarska spričevala zajemajo pošiljke živih živali in/ali živalskih proizvodov, s katerimi trgujeta obe strani.

Oddelek 1: Potrdila o zdravstvenem stanju:

| (a) | Za proizvode z dogovorjeno enakovrednostjo ‚Da-1‘






  (i) | Uporabi se naslednji vzorec potrdila o zdravstvenem stanju (enakovrednost za zdravje živali in/ali javno zdravje, kot je primerno). Glej Da (1) Priloge V;
  ‚Tukaj opisane žive živali ali živalski proizvodi so v skladu z ustreznimi standardi in zahtevami (Evropske unije/Nove Zelandije (6)), ki so bili priznani kot enakovredni standardom in zahtevam (Nove Zelandije/Evropske unije (6)), kakor jih določa sporazum Evropske unije/Nove Zelandije o sanitarnih ukrepih (Sklep Sveta 97/132/ES)).
  Zlasti v skladu z (vstaviti: ... zakonodajo izvoznice) (7)


  (6)  Neustrezno črtati."


  (6)  Neustrezno črtati."


  (7)  Neobvezno, po presoji uvoznice.‘"

  TER |
| --- | --- | --- |

(a)

Za proizvode z dogovorjeno enakovrednostjo ‚Da-1‘

(i)

Uporabi se naslednji vzorec potrdila o zdravstvenem stanju (enakovrednost za zdravje živali in/ali javno zdravje, kot je primerno). Glej Da (1) Priloge V;

‚Tukaj opisane žive živali ali živalski proizvodi so v skladu z ustreznimi standardi in zahtevami (Evropske unije/Nove Zelandije (6)), ki so bili priznani kot enakovredni standardom in zahtevam (Nove Zelandije/Evropske unije (6)), kakor jih določa sporazum Evropske unije/Nove Zelandije o sanitarnih ukrepih (Sklep Sveta 97/132/ES)).

Zlasti v skladu z (vstaviti: ... zakonodajo izvoznice) (7)

(6)  Neustrezno črtati."

(6)  Neustrezno črtati."

(7)  Neobvezno, po presoji uvoznice.‘"

TER

| (ii) | Uporabljajo se dodatna potrdila iz poglavja 28 oddelka 5 Priloge V, kakor je ustrezno in opredeljeno pod ‚posebnimi pogoji‘ v Prilogi V. |
| --- | --- |

(ii)

Uporabljajo se dodatna potrdila iz poglavja 28 oddelka 5 Priloge V, kakor je ustrezno in opredeljeno pod ‚posebnimi pogoji‘ v Prilogi V.

| (iii) | Za izvoz EU v Novo Zelandijo se uporabljajo dodatna potrdila: ‚živalski proizvod je primeren za trgovino znotraj Unije brez omejitev‘. |
| --- | --- |

(iii)

Za izvoz EU v Novo Zelandijo se uporabljajo dodatna potrdila: ‚živalski proizvod je primeren za trgovino znotraj Unije brez omejitev‘.

| (iv) | Za izvoz iz Nove Zelandije: Za pošiljke proizvodov, za katere je določen vzorec potrdila o zdravstvenem stanju, kakor je naveden v oddelku 1 odstavka (a)(i), in ugotovljena enakovrednost v podpoglavju ‚Sistemi certificiranja‘ poglavja 28 oddelka 5 Priloge V, se uporablja dodatno potrdilo, ko se spričevala izdajo po datumu odhoda (8) pošiljk: ‚Podpisani uslužbenec potrjuje to pošiljko na osnovi dokumentov o primernosti (navedi sklic na ustrezne dokumente o primernosti (ED)), izdane na (vstavi datum), ki jih je preveril in so bili izdani pred odhodom pošiljke‘. |
| --- | --- |

(iv)

Za izvoz iz Nove Zelandije: Za pošiljke proizvodov, za katere je določen vzorec potrdila o zdravstvenem stanju, kakor je naveden v oddelku 1 odstavka (a)(i), in ugotovljena enakovrednost v podpoglavju ‚Sistemi certificiranja‘ poglavja 28 oddelka 5 Priloge V, se uporablja dodatno potrdilo, ko se spričevala izdajo po datumu odhoda (8) pošiljk: ‚Podpisani uslužbenec potrjuje to pošiljko na osnovi dokumentov o primernosti (navedi sklic na ustrezne dokumente o primernosti (ED)), izdane na (vstavi datum), ki jih je preveril in so bili izdani pred odhodom pošiljke‘.

| (b) | Za vse proizvode
  Po potrditvi s strani izvoznice v skladu s členom 12, da se je pojavila bolezen, navedena v poglavju 29.B oddelka 5 Priloge V, se za uradna veterinarska spričevala uporabijo ustrezna dodatna potrdila, opisana v poglavju 29.B oddelka 5 Priloge V. Ustrezna dodatna potrdila iz poglavja 29.B oddelka 5 Priloge V se uporabljajo do sklepa o regionalizaciji s strani izvoznice v skladu s členom 6 ali kot se stranki vzajemno dogovorita. |
| --- | --- |

(b)

Za vse proizvode

Po potrditvi s strani izvoznice v skladu s členom 12, da se je pojavila bolezen, navedena v poglavju 29.B oddelka 5 Priloge V, se za uradna veterinarska spričevala uporabijo ustrezna dodatna potrdila, opisana v poglavju 29.B oddelka 5 Priloge V. Ustrezna dodatna potrdila iz poglavja 29.B oddelka 5 Priloge V se uporabljajo do sklepa o regionalizaciji s strani izvoznice v skladu s členom 6 ali kot se stranki vzajemno dogovorita.

Oddelek 2: Izpolnjevanje spričeval:

| (a) | Ob izdaji spričevala morata biti podpis in uradni žig drugačne barve kot tisk. |
| --- | --- |

(a)

Ob izdaji spričevala morata biti podpis in uradni žig drugačne barve kot tisk.

| (b) | Za izvoz iz Nove Zelandije: uradno veterinarsko spričevalo na papirju je izdano v angleščini ter v enem od jezikov države članice, v kateri je mejna kontrolna točka, kjer se pošiljka predloži. |
| --- | --- |

(b)

Za izvoz iz Nove Zelandije: uradno veterinarsko spričevalo na papirju je izdano v angleščini ter v enem od jezikov države članice, v kateri je mejna kontrolna točka, kjer se pošiljka predloži.

| (c) | Za izvoz iz Evropske unije: uradno veterinarsko spričevalo se izda v jeziku države članice in v angleškem jeziku. |
| --- | --- |

(c)

Za izvoz iz Evropske unije: uradno veterinarsko spričevalo se izda v jeziku države članice in v angleškem jeziku.

| (d) | Vsaki pošiljki, namenjeni za izvoz, je treba priložiti izvirna veterinarska spričevala ali izvirne veterinarske dokumente ali druge izvirne dokumente, v katerih so navedene dogovorjene sanitarne informacije, kadar je tako določeno s sporazumom. |
| --- | --- |

(d)

Vsaki pošiljki, namenjeni za izvoz, je treba priložiti izvirna veterinarska spričevala ali izvirne veterinarske dokumente ali druge izvirne dokumente, v katerih so navedene dogovorjene sanitarne informacije, kadar je tako določeno s sporazumom.

| (e) | Manjše spremembe oblike vzorca spričevala so dovoljene. |
| --- | --- |

(e)

Manjše spremembe oblike vzorca spričevala so dovoljene.

| (f) | V uradna veterinarska spričevala ni treba vključiti pojasnjevalnih opomb s smernicami za izpolnjevanje ali potrdil, ki niso pomembna za pošiljko. |
| --- | --- |

(f)

V uradna veterinarska spričevala ni treba vključiti pojasnjevalnih opomb s smernicami za izpolnjevanje ali potrdil, ki niso pomembna za pošiljko.

Oddelek 3: Elektronski prenos podatkov:

| (a) | Izmenjava izvirnih veterinarskih spričeval ali drugih izvirnih dokumentov/informacij se lahko opravi prek sistemov na papirju in/ali z varnimi metodami elektronskega prenosa podatkov, ki zagotavljajo enakovredna jamstva za certificiranje, vključno z uporabo digitalnega podpisa in mehanizmov nezatajljivosti. Če se izvoznica odloči, da bo izdajala elektronska uradna veterinarska spričevala in/ali veterinarske dokumente, mora uvoznica zagotoviti, da veljajo enakovredna varnostna jamstva. Soglasje uvoznice za izključno uporabo elektronskega certificiranja se lahko zabeleži v eni od prilog k Sporazumu ali z izmenjavo pisem v skladu s členom 16(1) Sporazuma. Pogodbenice sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo poštenost postopka certificiranja, preprečevanje goljufij ter lažnih ali zavajajočih spričeval.
  Sistemi elektronskega prenosa podatkov, ki zagotavljajo enakovredna jamstva: | Nova Zelandija – E-cert |
| --- | --- | --- |

(a)

Izmenjava izvirnih veterinarskih spričeval ali drugih izvirnih dokumentov/informacij se lahko opravi prek sistemov na papirju in/ali z varnimi metodami elektronskega prenosa podatkov, ki zagotavljajo enakovredna jamstva za certificiranje, vključno z uporabo digitalnega podpisa in mehanizmov nezatajljivosti. Če se izvoznica odloči, da bo izdajala elektronska uradna veterinarska spričevala in/ali veterinarske dokumente, mora uvoznica zagotoviti, da veljajo enakovredna varnostna jamstva. Soglasje uvoznice za izključno uporabo elektronskega certificiranja se lahko zabeleži v eni od prilog k Sporazumu ali z izmenjavo pisem v skladu s členom 16(1) Sporazuma. Pogodbenice sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo poštenost postopka certificiranja, preprečevanje goljufij ter lažnih ali zavajajočih spričeval.

Sistemi elektronskega prenosa podatkov, ki zagotavljajo enakovredna jamstva:

Nova Zelandija – E-cert

| | EU – TRACES |
| --- | --- |

EU – TRACES

| (b) | Uradno veterinarsko spričevalo mora biti izdano in predloženo mejni kontrolni točki bodisi:






  (i) | kot izvirno podpisano papirnato spričevalo bodisi |
| --- | --- | --- |

(b)

Uradno veterinarsko spričevalo mora biti izdano in predloženo mejni kontrolni točki bodisi:

(i)

kot izvirno podpisano papirnato spričevalo bodisi

| (ii) | v elektronski obliki z uporabo elektronskega prenosa podatkov prek sistemov E-cert in TRACES po postopku, opisanem v oddelku 3(a). |
| --- | --- |

(ii)

v elektronski obliki z uporabo elektronskega prenosa podatkov prek sistemov E-cert in TRACES po postopku, opisanem v oddelku 3(a).

Oddelek 4: Nadzor:

Kontrolni organ zagotovi, da se uslužbenci za certificiranje zavedajo zdravstvenih pogojev uvoznice, kakor so določeni v tem sporazumu, in so po potrebi dolžni certificirati v skladu z zahtevami.

PRILOGA VIII

MEJNI PREGLEDI IN PRISTOJBINE

A.   MEJNI PREGLEDI POŠILJK ŽIVIH ŽIVALI IN ŽIVALSKIH PROIZVODOV

| Vrsta mejnega pregleda
   (9)
  : | Stopnja v % |
| --- | --- |
| 1. | Pregledi dokumentov in kontrola identitete
  Obe pogodbenici bosta opravili preglede dokumentov. |

Vrsta mejnega pregleda
   (9)
  :

Stopnja v %

1.

Obe pogodbenici bosta opravili preglede dokumentov.

100

Kontrola identitete pomeni diskrecijsko (10) potrditveni pregled s strani pristojnega organa, da se zagotovi, da sanitarna spričevala/dokumenti ali drugi dokumenti, ki jih določa sanitarna zakonodaja, ustrezajo proizvodu v pošiljki (11). V primeru nepredušno zaprte embalaže lahko kontrola identitete vključuje samo preverjanje, da so pečati nepoškodovani in da podatki glede identitete vsebnika in številka pečata ustrezajo tistim iz spremne sanitarne dokumentacije ali spričevala.

2.   Fizični pregledi (vključno z naključnim ali ciljnim)

Žive živali, razen čebel in čmrljev

100

Čebelje matice in male kolonije čmrljev

100

Pakiranja čebel in čmrljev

50 (12)

Seme/zarodki/jajčne celice

10

Žive živali (13) in živalski proizvodi, namenjeni za prehrano ljudi, navedeni v Prilogi V k Sklepu Sveta 97/132/ES

1

Živalski proizvodi, ki niso namenjeni za prehrano ljudi, navedeni v Prilogi V k Sklepu Sveta 97/132/ES

1

Predelane živalske beljakovine, ne za prehrano ljudi (nepakirane)

100 % za prvih 6 pošiljk, nato pa 1 %–10 %.

B.   PRISTOJBINE ZA INŠPEKCIJSKE PREGLEDE

Pristojbine iz točke B.I in II te priloge se uporabljajo za uvoz.

Če ni dogovorjeno drugače, se pristojbine določijo tako, da se povrnejo le dejanski stroški mejnih kontrolnih služb, in ne smejo biti višje od pristojbine za enakovredno pošiljko, ki se zaračunava za enak proizvod, uvožen iz drugih tretjih držav.

B.I.   Za Evropsko unijo

Inšpekcijske pristojbine za žive živali in genski material

Inšpekcijske pristojbine se uporabljajo v skladu s Prilogo V k Uredbi (ES) št. 882/2004.

Živalski proizvodi:

Inšpekcijske pristojbine se uporabljajo v skladu s Prilogo V k Uredbi (ES) št. 882/2004 z znižanjem za 22,5 % (14). Vendar pa se za tranzit blaga skozi Unijo uporabljajo inšpekcijske pristojbine v skladu s Prilogo V k Uredbi (ES) št. 882/2004 brez znižanja.

B.II.   Za Novo Zelandijo

Inšpekcijske pristojbine za žive živali in genski material

Inšpekcijske pristojbine se uporabljajo v skladu z novozelandskimi predpisi – Biosecurity (Costs) Regulations (Uredbe o biološki varnosti (stroški)).

Živalski proizvodi:

| | Inšpekcijske pristojbine za preglede dokumentov in kontrolo identitete: | Ena pošiljka – največ 149,60(+ gst) NZD na pošiljko |
| --- | --- | --- |

Inšpekcijske pristojbine za preglede dokumentov in kontrolo identitete:

Ena pošiljka – največ 149,60(+ gst) NZD na pošiljko

| | Pošiljka z več vsebniki – največ 149,60(+ gst) NZD za prvi vsebnik in največ 75 (+ gst) NZD/vsebnik za dodatne vsebnike |
| --- | --- |

Pošiljka z več vsebniki – največ 149,60(+ gst) NZD za prvi vsebnik in največ 75 (+ gst) NZD/vsebnik za dodatne vsebnike

| | Zbirne pošiljke – največ 149,60(+ gst) NZD/uro |
| --- | --- |

Zbirne pošiljke – največ 149,60(+ gst) NZD/uro

| | Inšpekcijske pristojbine za preglede dokumentov, kontrolo identitete in fizične preglede:

  Ena pošiljka – uporabljajo se inšpekcijske pristojbine v skladu z novozelandskimi predpisi: | Animal Health Biosecurity (Costs) Regulations (Uredbe o zdravju živali in biološki varnosti (stroški)) |
| --- | --- | --- |

Inšpekcijske pristojbine za preglede dokumentov, kontrolo identitete in fizične preglede:

Ena pošiljka – uporabljajo se inšpekcijske pristojbine v skladu z novozelandskimi predpisi:

Animal Health Biosecurity (Costs) Regulations (Uredbe o zdravju živali in biološki varnosti (stroški))

| | Public Health Fees and Charges Regulation (Uredba o pristojbinah in dajatvah za javno zdravje) |
| --- | --- |

Public Health Fees and Charges Regulation (Uredba o pristojbinah in dajatvah za javno zdravje)

Prilagoditev zaradi inflacije za novozelandske inšpekcijske pristojbine:

| | Novozelandske inšpekcijske pristojbine se lahko prilagodijo na letni osnovi v skladu z naslednjo formulo: |
| --- | --- |

Novozelandske inšpekcijske pristojbine se lahko prilagodijo na letni osnovi v skladu z naslednjo formulo:

| | Največja inšpekcijska pristojbina = |
| --- | --- |

Največja inšpekcijska pristojbina =

| | inšpekcijska pristojbina × iz Priloge VIII (1 + povprečna stopnja inflacije/100*) (tekoče leto–2009) |
| --- | --- |

inšpekcijska pristojbina × iz Priloge VIII (1 + povprečna stopnja inflacije/100*) (tekoče leto–2009)

| * | Izračunano na stalni osnovi za Novo Zelandijo na podlagi objavljenih podatkov centralne banke Nove Zelandije. |
| --- | --- |

*

Izračunano na stalni osnovi za Novo Zelandijo na podlagi objavljenih podatkov centralne banke Nove Zelandije.

---

(1)  Proizvodi morajo izpolnjevati vse pogoje za neomejeno trgovanje znotraj Unije, razen če je navedeno drugače.

1

(2)  Vsi vpisi, ki se sklicujejo na uredbe (ES) št. 852/2004, (ES) št. 853/2004 in (ES) št. 854/2004, se razumejo kot ustrezni izvedbeni ukrepi in mikrobiološka merila, kakor so določeni v uredbah (ES) št. 2073/2005, (ES) št. 2074/2005 in (ES) št. 2076/2005.

2

(3)  Izvoznik (nosilec živilske dejavnosti) je tisti, ki mora zagotoviti, da izvoženi proizvodi izpolnjujejo mikrobiološka merila za varnost hrane uvoznice.

3

(4)  Uporablja se za sektor mesnih, ribiških in mlečnih proizvodov.

4

(5)  Podatke o novozelandskih obratih in objektih bo v sistem EU TRACES (ali v sistem, ki ga bo nasledil) vnesel pristojni novozelandski organ. Nova Zelandija jamči, da obrati izpolnjujejo pogoje, določene v Sporazumu. Komisija bo brez nepotrebnega odlašanja in običajno v roku dveh delovnih dni posodobila in objavila informacije na spletni strani Komisije. Če jamstvo ni zadovoljivo, se lahko Komisija odloči, da obrata ne objavi na svoji spletni strani. Če se Komisija odloči, da obrata ne bo objavila na svoji spletni strani, bo Novi Zelandiji brez nepotrebnega odlašanja sporočila razloge za to odločitev.

5

(8)  Datum odhoda je datum, ko je plovilo zapustilo končno pristanišče Nove Zelandije.

8

(9)  Pristojni organ lahko v skladu z zakonodajo uvoznice te dejavnosti, vključno s fizičnimi pregledi, prenese na odgovorno osebo ali agencijo.

9

(10)  V skladu z zakonodajo uvoznice.

10

(11)  V tej prilogi ‚pošiljka‘ pomeni količino proizvodov iste vrste, zajetih v istem veterinarskem spričevalu ali veterinarskem dokumentu ali drugem dokumentu, določenem v veterinarski zakonodaji, ki so z istim prevoznim sredstvom prepeljani iz iste tretje države ali istega dela takšne države. ‚Isto prevozno sredstvo‘ pomeni prevoznika (npr. plovilo, letalo).

11

(12)  Za pošiljke pakiranih čebel, ki vsebujejo manj kot 130 pakiranj, se pregleda 50 % pošiljke. Za pošiljke, ki vsebujejo več kot 130 paketov, je treba pregledati vzorec 65 naključno izbranih paketov iz pošiljke, da se doseže 95-odstotni interval zaupanja in ugotovi 5-odstotna incidenca bolezni.

12

(13)  Kot je navedeno v poglavju 10 Priloge V.

13

(14)  Izračunano ob predpostavki, da je delež fizičnih pregledov za Novo Zelandijo samo 10 % običajnega deleža fizičnih pregledov, ki se uporabljajo za druge tretje države in da so stroški fizičnih pregledov 25 % celotnih stroškov pristojbin.

14

---

| 4.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/124 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/124

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/1085

z dne 2. julija 2015

o ukrepu prepovedi dajanja v promet strojev za cepljenje drv Hammars vedklipp 5,5 hk in Hammars vedklipp 7,5 hk, proizvajalca družbe Hammars Verkstad AB, ki ga je sprejela Švedska v skladu z Direktivo 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 4428)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o strojih in spremembah Direktive 95/16/ES (1) in zlasti člena 11(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Švedska je Komisijo obvestila o ukrepu prepovedi dajanja v promet strojev za cepljenje drv Hammars vedklipp 5,5 hk in Hammars vedklipp 7,5 hk, proizvajalca družbe Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Švedska. |
| --- | --- |

(1)

Švedska je Komisijo obvestila o ukrepu prepovedi dajanja v promet strojev za cepljenje drv Hammars vedklipp 5,5 hk in Hammars vedklipp 7,5 hk, proizvajalca družbe Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Švedska.

| (2) | Stroja za cepljenje drv sta v skladu z Direktivo 2006/42/ES nosila oznako CE. |
| --- | --- |

(2)

Stroja za cepljenje drv sta v skladu z Direktivo 2006/42/ES nosila oznako CE.

| (3) | Razlog za sprejetje ukrepa, ki ga je navedla Švedska, je neskladnost strojev za cepljenje drv z bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami, določenimi v točkah 1.1.2 (Načela vključevanja varnosti) in 1.3.7 (Tveganje, povezano z gibajočimi se deli) Priloge I k Direktivi 2006/42/ES, ker stroja nista opremljena z varovali ali varovalnimi napravami za preprečitev tveganj, povezanih z gibajočimi se deli. |
| --- | --- |

(3)

Razlog za sprejetje ukrepa, ki ga je navedla Švedska, je neskladnost strojev za cepljenje drv z bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami, določenimi v točkah 1.1.2 (Načela vključevanja varnosti) in 1.3.7 (Tveganje, povezano z gibajočimi se deli) Priloge I k Direktivi 2006/42/ES, ker stroja nista opremljena z varovali ali varovalnimi napravami za preprečitev tveganj, povezanih z gibajočimi se deli.

| (4) | Komisija je družbo Hammars Verkstad AB pozvala, da predstavi svoje pripombe glede ukrepa, ki ga je sprejela Švedska. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je družbo Hammars Verkstad AB pozvala, da predstavi svoje pripombe glede ukrepa, ki ga je sprejela Švedska.

| (5) | Družba Hammars Verkstad je Komisiji odgovorila, da rezalno-cepilni stroj kot sistem, ki je nadomestil tako žago kot ločeni cepilnik drv, za uporabnika pomeni veliko manjše tveganje. Komisija je proizvajalca pozvala k predložitvi dokazil, s katerimi bi bilo mogoče v okviru izvedenega ocenjevanja skladnosti podkrepiti trditve v zvezi z razvrstitvijo tveganja. Komisija odgovora ni prejela. |
| --- | --- |

(5)

Družba Hammars Verkstad je Komisiji odgovorila, da rezalno-cepilni stroj kot sistem, ki je nadomestil tako žago kot ločeni cepilnik drv, za uporabnika pomeni veliko manjše tveganje. Komisija je proizvajalca pozvala k predložitvi dokazil, s katerimi bi bilo mogoče v okviru izvedenega ocenjevanja skladnosti podkrepiti trditve v zvezi z razvrstitvijo tveganja. Komisija odgovora ni prejela.

| (6) | Pregled dokazil, ki jih je predložila Švedska, kaže, da stroja za cepljenje drv Hammars vedklipp 5,5 hk in Hammars vedklipp 7,5 proizvajalca Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Švedska, ne izpolnjujeta bistvenih zdravstvenih in varnostnih zahtev iz Direktive 2006/42/ES in da ta neskladnost povzroča resna tveganja za poškodbe uporabnikov. Zato je ukrep, ki ga je sprejela Švedska, ustrezno obravnavati kot utemeljen – |
| --- | --- |

(6)

Pregled dokazil, ki jih je predložila Švedska, kaže, da stroja za cepljenje drv Hammars vedklipp 5,5 hk in Hammars vedklipp 7,5 proizvajalca Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Švedska, ne izpolnjujeta bistvenih zdravstvenih in varnostnih zahtev iz Direktive 2006/42/ES in da ta neskladnost povzroča resna tveganja za poškodbe uporabnikov. Zato je ukrep, ki ga je sprejela Švedska, ustrezno obravnavati kot utemeljen –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ukrep prepovedi dajanja v promet strojev za cepljenje drv Hammars vedklipp 5,5 hk in Hammars vedklipp 7,5 hk, proizvajalca družbe Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Švedska, ki ga je sprejela Švedska, je utemeljen.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 2. julija 2015

Za Komisijo

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Članica Komisije

---

(1)  UL L 157, 9.6.2006, str. 24.

1

---

Popravki

| 4.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/126 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/126

---

Popravek Uredbe (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu

(
  Uradni list Evropske unije L 315 z dne 3. decembra 2007
  )

Stran 16, člen 2(4):

besedilo:

„4.   Država članica lahko, z izjemo določb iz odstavka 3, za obdobje največ 5 let, ki se lahko enkrat podaljša za obdobje 5 let, pregledno in brez diskriminacije odobri odstopanje od uporabe določb te uredbe za notranje storitve železniškega prevoza potnikov.“

se glasi:

„4.   Država članica lahko, z izjemo določb iz odstavka 3, za obdobje največ 5 let, ki se lahko dvakrat podaljša za obdobje 5 let, pregledno in brez diskriminacije odobri odstopanje od uporabe določb te uredbe za notranje storitve železniškega prevoza potnikov.“

---