# Úradný vestník L 166/2015

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 166 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5830. júna 2015 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 166

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5830. júna 2015

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI DOHODAMI |
| | * | Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 110 – Jednotné ustanovenia o typovom schvaľovaní: | 1 |
| | * | Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 120 – Jednotné ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania spaľovacích motorov montovaných do poľnohospodárskych a lesných traktorov a do necestných pojazdných strojov, pokiaľ ide o meranie čistého výkonu, čistého krútiaceho momentu a špecifickej spotreby paliva [2015/1000] | 170 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI DOHODAMI

*

Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 110 – Jednotné ustanovenia o typovom schvaľovaní:

1

*

Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 120 – Jednotné ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania spaľovacích motorov montovaných do poľnohospodárskych a lesných traktorov a do necestných pojazdných strojov, pokiaľ ide o meranie čistého výkonu, čistého krútiaceho momentu a špecifickej spotreby paliva [2015/1000]

170

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI DOHODAMI

| 30.6.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 166/1

---

Právny účinok podľa medzinárodného práva verejného majú iba originálne texty EHK OSN. Status tohto predpisu a dátum nadobudnutia jeho platnosti je potrebné overiť v poslednom znení dokumentu EHK OSN o statuse TRANS/WP.29/343, ktorý je k dispozícii na internetovej stránke:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 110 – Jednotné ustanovenia o typovom schvaľovaní:

| I. | Špecifických komponentov motorových vozidiel používajúcich vo svojom pohonnom systéme stlačený zemný plyn (CNG) a/alebo skvapalnený zemný plyn (LNG) |
| --- | --- |

I.

Špecifických komponentov motorových vozidiel používajúcich vo svojom pohonnom systéme stlačený zemný plyn (CNG) a/alebo skvapalnený zemný plyn (LNG)

| II. | Vozidiel z hľadiska montáže špecifických komponentov schváleného typu určených na používanie stlačeného zemného plynu (CNG) a/alebo skvapalneného zemného plynu (LNG) v pohonnom systéme vozidla [2015/999] |
| --- | --- |

II.

Vozidiel z hľadiska montáže špecifických komponentov schváleného typu určených na používanie stlačeného zemného plynu (CNG) a/alebo skvapalneného zemného plynu (LNG) v pohonnom systéme vozidla [2015/999]

Zahŕňajúci všetky platné znenia až po:

dodatok 2 k sérii zmien 01 – dátum nadobudnutia účinnosti: 9. október 2014

OBSAH

PREDPIS

| 1. | Rozsah pôsobnosti |
| --- | --- |

1.

| 2. | Odkazy |
| --- | --- |

2.

| 3. | Klasifikácia komponentov |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vymedzenie pojmov |
| --- | --- |

4.

ČASŤ I —   Typové schvaľovanie špecifických komponentov motorových vozidiel používajúcich vo svojom pohonnom systéme stlačený zemný plyn (CNG) a/alebo skvapalnený zemný plyn (LNG)

| 5. | Žiadosť o typové schválenie |
| --- | --- |

5.

| 6. | Označenia |
| --- | --- |

6.

| 7. | Typové schválenie |
| --- | --- |

7.

| 8. | Špecifikácie komponentov CNG a/alebo LNG |
| --- | --- |

8.

| 9. | Zmeny typu komponentu CNG a/alebo LNG a rozšírenie typového schválenia |
| --- | --- |

9.

| 10. | (Nestanovené) |
| --- | --- |

10.

| 11. | Zhoda výroby |
| --- | --- |

11.

| 12. | Sankcie za nezhodu výroby |
| --- | --- |

12.

| 13. | (Nestanovené) |
| --- | --- |

13.

| 14. | Definitívne zastavenie výroby |
| --- | --- |

14.

| 15. | Názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonanie skúšok typového schválenia a názvy a adresy schvaľovacích úradov |
| --- | --- |

15.

ČASŤ II —   Typové schvaľovanie vozidiel z hľadiska montáže špecifických schválených komponentov určených na používanie stlačeného zemného plynu (CNG) a/alebo skvapalneného zemného plynu (LNG) v pohonnom systéme vozidla

| 16. | Žiadosť o typové schválenie |
| --- | --- |

16.

| 17. | Typové schválenie |
| --- | --- |

17.

| 18. | Požiadavky na montáž špecifických komponentov určených na používanie stlačeného zemného plynu a/alebo skvapalneného zemného plynu v pohonnom systéme vozidla |
| --- | --- |

18.

| 19. | Zhoda výroby |
| --- | --- |

19.

| 20. | Sankcie za nezhodu výroby |
| --- | --- |

20.

| 21. | Zmeny a rozšírenie typového schválenia vozidla |
| --- | --- |

21.

| 22. | Definitívne zastavenie výroby |
| --- | --- |

22.

| 23. | Názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonanie skúšok typového schválenia a názvy a adresy schvaľovacích úradov |
| --- | --- |

23.

| 24. | Prechodné ustanovenia |
| --- | --- |

24.

PRÍLOHY

| Príloha 1A | Základné charakteristiky komponentov CNG/LNG |
| --- | --- |

Príloha 1A

| Príloha 1B | Základné charakteristiky vozidla, motoru a systému CNG/LNG |
| --- | --- |

Príloha 1B

| Príloha 2A | Usporiadanie značiek typového schválenia komponentu CNG/LNG |
| --- | --- |

Príloha 2A

| Príloha 2B | Oznámenie týkajúce sa udelenia, rozšírenia, zamietnutia alebo odňatia typového schválenia alebo definitívneho zastavenia výroby typu komponentu CNG/LNG podľa predpisu č. 110 |
| --- | --- |

Príloha 2B

| Príloha 2C | Usporiadanie značiek typového schválenia |
| --- | --- |

Príloha 2C

| Príloha 2D | Oznámenie týkajúce sa udelenia, rozšírenia, zamietnutia alebo odňatia typového schválenia alebo definitívneho zastavenia výroby typu vozidla z hľadiska montáže systému CNG/LNG podľa predpisu 110 |
| --- | --- |

Príloha 2D

| Príloha 3 | Skladovanie zemného plynu vo vozidle ako paliva pre motorové vozidlá |
| --- | --- |

Príloha 3

| Príloha 3A | Fľaše na plyn – vysokotlaková fľaša na skladovanie stlačeného zemného plynu (CNG) vo vozidle ako paliva pre motorové vozidlá |
| --- | --- |

Príloha 3A

| Príloha 3B | Nádrže na kvapalné palivo – vákuovo izolované nádoby na skladovanie zemného plynu vo vozidle ako paliva pre motorové vozidlá |
| --- | --- |

Príloha 3B

| Príloha 4A | Ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania automatického ventilu CNG, jednosmerného ventilu, bezpečnostného tlakového ventilu, bezpečnostného tlakového zariadenia (spúšťaného teplotou), prepadového ventilu (ventilu obmedzujúceho nadmerný prietok), ručne ovládaného ventilu a bezpečnostného tlakového zariadenia (spúšťaného tlakom) |
| --- | --- |

Príloha 4A

| Príloha 4B | Ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania ohybných palivových potrubí alebo hadíc na CNG a hadíc na LNG |
| --- | --- |

Príloha 4B

| Príloha 4C | Ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania filtra CNG |
| --- | --- |

Príloha 4C

| Príloha 4D | Ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania regulátora tlaku CNG |
| --- | --- |

Príloha 4D

| Príloha 4E | Ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania snímačov tlaku a teploty CNG |
| --- | --- |

Príloha 4E

| Príloha 4F | Ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania plniacej jednotky CNG (nádoby) |
| --- | --- |

Príloha 4F

| Príloha 4G | Ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania nastavovača prietoku plynu a zmiešavača plynu/vzduchu, vstrekovača plynu alebo palivovej lišty CNG |
| --- | --- |

Príloha 4G

| Príloha 4H | Ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania elektronickej riadiacej jednotky |
| --- | --- |

Príloha 4H

| Príloha 4I | Ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania výmenníka tepla – odparovača LNG |
| --- | --- |

Príloha 4I

| Príloha 4J | Ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania plniacej nádoby na LNG |
| --- | --- |

Príloha 4J

| Príloha 4K | Ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania regulátora tlaku LNG |
| --- | --- |

Príloha 4K

| Príloha 4L | Ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania snímača tlaku a/alebo teploty LNG |
| --- | --- |

Príloha 4L

| Príloha 4M | Ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania detektora zemného plynu |
| --- | --- |

Príloha 4M

| Príloha 4N | Ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania automatického ventilu, kontrolného ventilu, bezpečnostného tlakového ventilu, prepadového ventilu, ručne ovládaného ventilu a jednosmerného ventilu pre aplikácie LNG |
| --- | --- |

Príloha 4N

| Príloha 4O | Ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania palivového čerpadla LNG |
| --- | --- |

Príloha 4O

| Príloha 5 | Skúšobné postupy |
| --- | --- |

Príloha 5

| Príloha 5A | Pretlaková skúška (skúška pevnosti) |
| --- | --- |

Príloha 5A

| Príloha 5B | Skúška vonkajšej netesnosti |
| --- | --- |

Príloha 5B

| Príloha 5C | Skúška vnútornej netesnosti |
| --- | --- |

Príloha 5C

| Príloha 5D | Skúška kompatibility s CNG/LNG |
| --- | --- |

Príloha 5D

| Príloha 5E | Skúška odolnosti voči korózii |
| --- | --- |

Príloha 5E

| Príloha 5F | Odolnosť voči suchému teplu |
| --- | --- |

Príloha 5F

| Príloha 5G | Ozónové starnutie |
| --- | --- |

Príloha 5G

| Príloha 5H | Skúška teplotným cyklom |
| --- | --- |

Príloha 5H

| Príloha 5I | Skúška tlakovými cyklami uplatniteľná len na fľaše |
| --- | --- |

Príloha 5I

| Príloha 5J a 5K — | (Nestanovené) |
| --- | --- |

Príloha 5J a 5K —

| Príloha 5L | Skúška životnosti (nepretržitá prevádzka) |
| --- | --- |

Príloha 5L

| Príloha 5M | Deštruktívna skúška použiteľná len na nádoby na CNG |
| --- | --- |

Príloha 5M

| Príloha 5N | Skúška odolnosti voči vibráciám |
| --- | --- |

Príloha 5N

| Príloha 5O | Prevádzkové teploty |
| --- | --- |

Príloha 5O

| Príloha 5P | LNG – skúška pri nízkej teplote |
| --- | --- |

Príloha 5P

| Príloha 5Q | Kompatibilita s kvapalinami nekovových častí výmenníka tepla |
| --- | --- |

Príloha 5Q

| Príloha 6 | Ustanovenia týkajúce sa identifikačnej značky CNG pre vozidlá kategórie M2 a M3, N2 a N3 |
| --- | --- |

Príloha 6

| Príloha 7 | Ustanovenia týkajúce sa identifikačnej značky LNG pre vozidlá kategórie M2 a M3, N2 a N3 |
| --- | --- |

Príloha 7

1.   ROZSAH PÔSOBNOSTI

Tento predpis sa vzťahuje na:

| 1.1. | Časť I. | Špecifické komponenty motorových vozidiel kategórie M a N (1) používajúcich vo svojom pohonnom systéme stlačený zemný plyn (CNG) a/alebo skvapalnený zemný plyn (LNG); |
| --- | --- | --- |
| 1.2. | Časť II. | Vozidlá kategórie M a N (1) z hľadiska montáže špecifických schválených komponentov určených na používanie stlačeného zemného plynu (CNG) a/alebo skvapalneného zemného plynu (LNG) v pohonnom systéme vozidla. |

1.1.

Časť I.

Špecifické komponenty motorových vozidiel kategórie M a N (1) používajúcich vo svojom pohonnom systéme stlačený zemný plyn (CNG) a/alebo skvapalnený zemný plyn (LNG);

1.2.

Časť II.

Vozidlá kategórie M a N (1) z hľadiska montáže špecifických schválených komponentov určených na používanie stlačeného zemného plynu (CNG) a/alebo skvapalneného zemného plynu (LNG) v pohonnom systéme vozidla.

2.   ODKAZY

Nasledujúce normy obsahujú ustanovenia, ktoré sa prostredníctvom odkazov v tomto texte stávajú ustanoveniami tohto predpisu.

| Normy ASTM (2) |
| --- |
| ASTM B117-90 | Skúšobná metóda skúšok soľným sprejom (hmlou) |
| ASTM B154-92 | Skúška pomocou dusičnanu ortuťnatého na meď a zliatiny medi |
| ASTM D522-92 | Tŕňová skúška na ohyb aplikovaných organických povrchov |
| ASTM D1308-87 | Vplyv domácich chemikálií na priesvitné a zafarbené organické nátery |
| ASTM D2344-84 | Skúšobná metóda zjavnej interlaminárnej odolnosti voči zdvihu súbežných vláknových kompozitných látok metódou krátkych lúčov |
| ASTM D2794-92 | Skúšobná metóda odolnosti organických povrchov voči vplyvu rýchlej deformácie (nárazom) |
| ASTM D3170-87 | Odolnosť povrchovej vrstvy voči lúpaniu |
| ASTM D3418-83 | Skúšobná metóda prechodných teplôt v polyméroch pomocou termo-analýzy |
| ASTM E647-93 | Štandardná skúška, metóda merania trhlín z únavy materiálu, rýchlosť nárastu |
| ASTM E813-89 | Skúšobná metóda na JIC – miera pevnosti lomu |
| ASTM G53-93 | Štandardný postup pri prevádzkovaní aparátu na aplikáciu svetla a vody (fluorescenčného UV-kondenzujúceho typu) na ožarovanie nekovových materiálov |
| Normy BSI (3) |
| BS 5045 | Časť 1 (1982) Prenosné kontajnery na plyn – technické parametre pre bezšvové oceľové kontajnery s objemom vyjadreným v objeme vody viac ako 0,5 l |
| BS 7448-91 | Skúška na mechaniku pevnosti lomu Časť I – Metóda stanovenia KIC, kritického COD a kritickej hodnoty J v BS PD 6493-1991. Návod a metódy vyhodnocovania akceptovateľnosti kazov v štruktúrach zváraných tavným spôsobom, kovové materiály |
| Normy EN (4) |
| EN 13322-2 2003 | Prenosné fľaše na plyn – Opakovane plniteľné zvárané oceľové fľaše na plyn – Projektovanie a konštrukcia – časť 2: Nehrdzavejúca oceľ |
| EN ISO 5817 2003 | Oblúkové zvárané spoje ocelí; pokyny týkajúce sa stupňov kvality podľa chýb |
| EN1251-2 2000 | Kryogénne nádoby. Vákuovo izolované nádoby s objemom maximálne 1 000 litrov |
| EN 895:1995 | Deštruktívne skúšky na zvaroch v kovových materiáloch. Priečna ťahová skúška |
| EN 910:1996 | Deštruktívne skúšky zvarov kovových materiálov. Skúšky ohybom |
| EN 1435:1997 | Nedeštruktívne skúšanie zvarov. Rádiografické skúšanie zváraných spojov |
| EN 6892-1:2009 | Kovové materiály. Skúška na pevnosť v ťahu |
| EN 10045-1:1990 | Rázová skúška podľa Charpyho na kovových materiáloch. Skúšobná metóda (V-vrub a U-vrub) |
| Normy ISO (5) |
| ISO 37 | Guma, vulkanizovaná alebo termoplastická – Stanovenie ťahových vlastností |
| ISO 148-1983 | Oceľ – rázová skúška podľa Charpyho (V-vrub) |
| ISO 188 | Guma, vulkanizovaná alebo termoplastická – zrýchlené starnutie a skúšky odolnosti voči teplu |
| ISO 306-1987 | Plasty – termoplastové materiály – stanovenie Vicatovej teploty mäknutia |
| ISO 527 Pt 1-93 | Plasty – Stanovenie vlastností v ťahu – Časť I: Všeobecné zásady |
| ISO 642-79 | Skúška kalenia ocele koncovým zákalom (Jominyho skúška) |
| ISO 12991 | Skvapalnený zemný plyn (LNG) – prenosné nádrže používané vo vozidlách |
| ISO1307 | Gumové a plastové hadice – Veľkosť hadíc, minimálne a maximálne vnútorné priemery a odchýlky pri hadiciach zrezaných na určitú dĺžku |
| ISO 1402 | Gumové a plastové hadice a súpravy hadíc – hydrostatické skúšanie |
| ISO 1431 | Guma, vulkanizovaná alebo termoplastická – odolnosť voči ozónovému praskaniu |
| ISO 1436 | Gumové hadice a súpravy hadíc – hydraulické hadice zosilnené drôteným pletivom pre kvapaliny na báze ropy alebo vody – špecifikácia |
| ISO 1817 | Guma, vulkanizovaná alebo termoplastická – stanovenie vplyvu kvapalín |
| ISO 2808-91 | Farby a laky – stanovenie hrúbky filmu |
| ISO 3628-78 | Sklolaminátové materiály – stanovenie ťahových vlastností |
| ISO 4080 | Gumové a plastové hadice a súpravy hadíc – stanovenie plynotesnosti |
| ISO 4624-78 | Náterové farby a laky – odtrhová skúška adhézie |
| ISO 4672 | Guma a plasty – skúšky pružnosti pri nízkych teplotách okolia |
| ISO 6982-84 | Kovové materiály – skúška na pevnosť v ťahu |
| ISO 6506-1981 | Kovové materiály – skúška na tvrdosť – Brinellova skúška |
| ISO 6508-1986 | Kovové materiály – skúška na tvrdosť – Rockwellova skúška (stupnica, ABCDEFGHK) |
| ISO 7225 | Bezpečnostné nálepky na fľašiach na plyn |
| ISO/DIS 7866-1992 | Plniteľné prenosné bezšvové fľaše z hliníkovej zliatiny pre použitie, projektovanie, výrobu a schvaľovanie na celom svete |
| ISO 9001:1994 | Zabezpečenie kvality pri projektovaní/vývoji, vo výrobe, pri montáži a servise |
| ISO 9002:1994 | Zabezpečenie kvality vo výrobe a pri montáži |
| ISO/DIS 12737 | Kovové materiály – stanovenie pevnosti trhlín voči napätiu v rovine |
| ISO12991 | Skvapalnený zemný plyn (LNG) – prenosné nádrže používané vo vozidlách |
| ISO14469-1:2004 | Cestné vozidlá: konektor na doplnenie paliva pre stlačený zemný plyn CNG: časť 1: konektor 20 MPa (200 bar) |
| ISO14469-2:2007 | Cestné vozidlá: konektor na doplnenie paliva pre stlačený zemný plyn CNG: časť 2: konektor 20 MPa (200 bar) |
| ISO15500 | Cestné vozidlá – komponenty palivového systému pre stlačený zemný plyn (CNG) |
| ISO 21028-1:2004 | Kryogénne nádoby – požiadavky na tuhosť materiálov pri kryogénnej teplote – časť 1: Teplota pod – 80 °C |
| ISO 21029-1:2004 | Kryogénne nádoby – prenosné vákuovo izolované nádoby s objemom maximálne 1 000 litrov – časť 1: Konštrukcia, výroba, kontrola a skúšky |
| ISO/IEC Guide 25-1990 | Všeobecné požiadavky na technickú spôsobilosť skúšobných laboratórií |
| ISO/IEC Guide 48-1986 | Usmernenia pre systém kvality vo vyhodnocovaní a v registrácii dodávok tretími stranami |
| ISO/DIS 9809 | Prenosné bezšvové oceľové fľaše na plyn – projektovanie, zostavovanie a skúšanie – časť I: Kalené a tvrdené oceľové fľaše s pevnosťou v ťahu < 1 100 MPa |
| ISO 11439 | Fľaše na plyn – vysokotlakové fľaše na skladovanie zemného plynu vo vozidle ako paliva pre motorové vozidlá |
| Normy NACE (6) |
| NACE TM0177-90 | Laboratórne skúšky kovov z hľadiska ich odolnosti voči trhlinám vznikajúcim v sulfidovom prostredí (H2S) |
| Predpisy EHK (7) |
| Predpis č. 10 | Jednotné ustanovenia pre typové schválenie vozidiel z hľadiska elektromagnetickej kompatibility |
| Federálne predpisy USA (8) |
| 49 CFR 393.67 | Nádrže pre kvapalné palivo |
| Normy SAE (9) |
| SAE J2343-2008 | Odporúčaná prax pre stredné a ťažké vozidlá poháňané LNG |

Normy ASTM (2)

ASTM B117-90

Skúšobná metóda skúšok soľným sprejom (hmlou)

ASTM B154-92

Skúška pomocou dusičnanu ortuťnatého na meď a zliatiny medi

ASTM D522-92

Tŕňová skúška na ohyb aplikovaných organických povrchov

ASTM D1308-87

Vplyv domácich chemikálií na priesvitné a zafarbené organické nátery

ASTM D2344-84

Skúšobná metóda zjavnej interlaminárnej odolnosti voči zdvihu súbežných vláknových kompozitných látok metódou krátkych lúčov

ASTM D2794-92

Skúšobná metóda odolnosti organických povrchov voči vplyvu rýchlej deformácie (nárazom)

ASTM D3170-87

Odolnosť povrchovej vrstvy voči lúpaniu

ASTM D3418-83

Skúšobná metóda prechodných teplôt v polyméroch pomocou termo-analýzy

ASTM E647-93

Štandardná skúška, metóda merania trhlín z únavy materiálu, rýchlosť nárastu

ASTM E813-89

Skúšobná metóda na JIC – miera pevnosti lomu

ASTM G53-93

Štandardný postup pri prevádzkovaní aparátu na aplikáciu svetla a vody (fluorescenčného UV-kondenzujúceho typu) na ožarovanie nekovových materiálov

Normy BSI (3)

BS 5045

Časť 1 (1982) Prenosné kontajnery na plyn – technické parametre pre bezšvové oceľové kontajnery s objemom vyjadreným v objeme vody viac ako 0,5 l

BS 7448-91

Skúška na mechaniku pevnosti lomu Časť I – Metóda stanovenia KIC, kritického COD a kritickej hodnoty J v BS PD 6493-1991. Návod a metódy vyhodnocovania akceptovateľnosti kazov v štruktúrach zváraných tavným spôsobom, kovové materiály

Normy EN (4)

EN 13322-2 2003

Prenosné fľaše na plyn – Opakovane plniteľné zvárané oceľové fľaše na plyn – Projektovanie a konštrukcia – časť 2: Nehrdzavejúca oceľ

EN ISO 5817 2003

Oblúkové zvárané spoje ocelí; pokyny týkajúce sa stupňov kvality podľa chýb

EN1251-2 2000

Kryogénne nádoby. Vákuovo izolované nádoby s objemom maximálne 1 000 litrov

EN 895:1995

Deštruktívne skúšky na zvaroch v kovových materiáloch. Priečna ťahová skúška

EN 910:1996

Deštruktívne skúšky zvarov kovových materiálov. Skúšky ohybom

EN 1435:1997

Nedeštruktívne skúšanie zvarov. Rádiografické skúšanie zváraných spojov

EN 6892-1:2009

Kovové materiály. Skúška na pevnosť v ťahu

EN 10045-1:1990

Rázová skúška podľa Charpyho na kovových materiáloch. Skúšobná metóda (V-vrub a U-vrub)

Normy ISO (5)

ISO 37

Guma, vulkanizovaná alebo termoplastická – Stanovenie ťahových vlastností

ISO 148-1983

Oceľ – rázová skúška podľa Charpyho (V-vrub)

ISO 188

Guma, vulkanizovaná alebo termoplastická – zrýchlené starnutie a skúšky odolnosti voči teplu

ISO 306-1987

Plasty – termoplastové materiály – stanovenie Vicatovej teploty mäknutia

ISO 527 Pt 1-93

Plasty – Stanovenie vlastností v ťahu – Časť I: Všeobecné zásady

ISO 642-79

Skúška kalenia ocele koncovým zákalom (Jominyho skúška)

ISO 12991

Skvapalnený zemný plyn (LNG) – prenosné nádrže používané vo vozidlách

ISO1307

Gumové a plastové hadice – Veľkosť hadíc, minimálne a maximálne vnútorné priemery a odchýlky pri hadiciach zrezaných na určitú dĺžku

ISO 1402

Gumové a plastové hadice a súpravy hadíc – hydrostatické skúšanie

ISO 1431

Guma, vulkanizovaná alebo termoplastická – odolnosť voči ozónovému praskaniu

ISO 1436

Gumové hadice a súpravy hadíc – hydraulické hadice zosilnené drôteným pletivom pre kvapaliny na báze ropy alebo vody – špecifikácia

ISO 1817

Guma, vulkanizovaná alebo termoplastická – stanovenie vplyvu kvapalín

ISO 2808-91

Farby a laky – stanovenie hrúbky filmu

ISO 3628-78

Sklolaminátové materiály – stanovenie ťahových vlastností

ISO 4080

Gumové a plastové hadice a súpravy hadíc – stanovenie plynotesnosti

ISO 4624-78

Náterové farby a laky – odtrhová skúška adhézie

ISO 4672

Guma a plasty – skúšky pružnosti pri nízkych teplotách okolia

ISO 6982-84

Kovové materiály – skúška na pevnosť v ťahu

ISO 6506-1981

Kovové materiály – skúška na tvrdosť – Brinellova skúška

ISO 6508-1986

Kovové materiály – skúška na tvrdosť – Rockwellova skúška (stupnica, ABCDEFGHK)

ISO 7225

Bezpečnostné nálepky na fľašiach na plyn

ISO/DIS 7866-1992

Plniteľné prenosné bezšvové fľaše z hliníkovej zliatiny pre použitie, projektovanie, výrobu a schvaľovanie na celom svete

ISO 9001:1994

Zabezpečenie kvality pri projektovaní/vývoji, vo výrobe, pri montáži a servise

ISO 9002:1994

Zabezpečenie kvality vo výrobe a pri montáži

ISO/DIS 12737

Kovové materiály – stanovenie pevnosti trhlín voči napätiu v rovine

ISO12991

Skvapalnený zemný plyn (LNG) – prenosné nádrže používané vo vozidlách

ISO14469-1:2004

Cestné vozidlá: konektor na doplnenie paliva pre stlačený zemný plyn CNG: časť 1: konektor 20 MPa (200 bar)

ISO14469-2:2007

Cestné vozidlá: konektor na doplnenie paliva pre stlačený zemný plyn CNG: časť 2: konektor 20 MPa (200 bar)

ISO15500

Cestné vozidlá – komponenty palivového systému pre stlačený zemný plyn (CNG)

ISO 21028-1:2004

Kryogénne nádoby – požiadavky na tuhosť materiálov pri kryogénnej teplote – časť 1: Teplota pod – 80 °C

ISO 21029-1:2004

Kryogénne nádoby – prenosné vákuovo izolované nádoby s objemom maximálne 1 000 litrov – časť 1: Konštrukcia, výroba, kontrola a skúšky

ISO/IEC Guide 25-1990

Všeobecné požiadavky na technickú spôsobilosť skúšobných laboratórií

ISO/IEC Guide 48-1986

Usmernenia pre systém kvality vo vyhodnocovaní a v registrácii dodávok tretími stranami

ISO/DIS 9809

Prenosné bezšvové oceľové fľaše na plyn – projektovanie, zostavovanie a skúšanie – časť I: Kalené a tvrdené oceľové fľaše s pevnosťou v ťahu < 1 100 MPa

ISO 11439

Fľaše na plyn – vysokotlakové fľaše na skladovanie zemného plynu vo vozidle ako paliva pre motorové vozidlá

Normy NACE (6)

NACE TM0177-90

Laboratórne skúšky kovov z hľadiska ich odolnosti voči trhlinám vznikajúcim v sulfidovom prostredí (H2S)

Predpisy EHK (7)

Predpis č. 10

Jednotné ustanovenia pre typové schválenie vozidiel z hľadiska elektromagnetickej kompatibility

Federálne predpisy USA (8)

49 CFR 393.67

Nádrže pre kvapalné palivo

Normy SAE (9)

SAE J2343-2008

Odporúčaná prax pre stredné a ťažké vozidlá poháňané LNG

3.   KLASIFIKÁCIA KOMPONENTOV

| Trieda 0 | Vysokotlakové diely vrátane rúrok a potrubného príslušenstva obsahujúce CNG pri tlaku nad 3 MPa a až do 26 MPa. |
| --- | --- |
| Trieda 1 | Strednotlakové diely vrátane rúrok a potrubného príslušenstva obsahujúce CNG pri tlaku nad 450 kPa a až do 3 000 kPa (3 MPa). |
| Trieda 2 | Nízkotlakové diely vrátane rúrok a potrubného príslušenstva obsahujúce CNG pri tlaku nad 20 kPa a až do 450 kPa. |
| Trieda 3 | Strednotlakové diely ako poistné ventily alebo chránené poistným ventilom vrátane rúrok a potrubného príslušenstva a obsahujúce CNG pri tlaku nad 450 kPa a až do 3 000 kPa (3 MPa). |
| Trieda 4 | Diely v kontakte s plynom vystavené tlaku pod 20 kPa. |
| Trieda 5 | Diely v kontakte s teplotami pod – 40 °C.
  Komponent môže pozostávať z viacerých súčastí, z ktorých každá je klasifikovaná vo svojej vlastnej triede podľa maximálneho pracovného tlaku a funkcie.
  Komponenty CNG a/alebo LNG používané vo vozidlách sa klasifikujú z hľadiska pracovného tlaku, teploty a funkcie, podľa obrázku 1-1. |

Trieda 0

Vysokotlakové diely vrátane rúrok a potrubného príslušenstva obsahujúce CNG pri tlaku nad 3 MPa a až do 26 MPa.

Trieda 1

Strednotlakové diely vrátane rúrok a potrubného príslušenstva obsahujúce CNG pri tlaku nad 450 kPa a až do 3 000 kPa (3 MPa).

Trieda 2

Nízkotlakové diely vrátane rúrok a potrubného príslušenstva obsahujúce CNG pri tlaku nad 20 kPa a až do 450 kPa.

Trieda 3

Strednotlakové diely ako poistné ventily alebo chránené poistným ventilom vrátane rúrok a potrubného príslušenstva a obsahujúce CNG pri tlaku nad 450 kPa a až do 3 000 kPa (3 MPa).

Trieda 4

Diely v kontakte s plynom vystavené tlaku pod 20 kPa.

Trieda 5

Diely v kontakte s teplotami pod – 40 °C.

Komponent môže pozostávať z viacerých súčastí, z ktorých každá je klasifikovaná vo svojej vlastnej triede podľa maximálneho pracovného tlaku a funkcie.

Komponenty CNG a/alebo LNG používané vo vozidlách sa klasifikujú z hľadiska pracovného tlaku, teploty a funkcie, podľa obrázku 1-1.

Obrázok 1–1

Vývojový diagram pre klasifikáciu komponentov CNG a/alebo LNG

Skúšky použiteľné pre špecifické triedy komponentov (okrem nádob na CNG a nádrží na LNG)

| Skúška | Trieda 0 | Trieda 1 | Trieda 2 | Trieda 3 | Trieda 4 | Trieda 5 | Príloha |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pretlak alebo pevnosť | X | X | X | X | O | X | 5A |
| Vonkajšia netesnosť | X | X | X | X | O | X | 5 B |
| Vnútorná netesnosť | A | A | A | A | O | A | 5C |
| Skúšky životnosti | A | A | A | A | O | A | 5L |
| Kompatibilita s CNG/LNG | A | A | A | A | A | A | 5D |
| Odolnosť voči korózii | X | X | X | X | X | A | 5E |
| Odolnosť voči suchému teplu | A | A | A | A | A | A | 5F |
| Ozónové starnutie | A | A | A | A | A | A | 5G |
| Deštruktívne skúšky | X | O | O | O | O | A | 5M |
| Teplotný cyklus | A | A | A | A | O | A | 5H |
| Tlakový cyklus | X | O | O | O | O | A | 5I |
| Odolnosť voči vibráciám | A | A | A | A | O | A | 5N |
| Prevádzkové teploty | X | X | X | X | X | X | 5O |
| Nízke teploty LNG | O | O | O | O | O | X | 5P |
| X | = | uplatniteľné |
| O | = | neuplatniteľné |
| A | = | podľa potreby |

Skúška

Trieda 0

Trieda 1

Trieda 2

Trieda 3

Trieda 4

Trieda 5

Príloha

Pretlak alebo pevnosť

X

X

X

X

O

X

5A

Vonkajšia netesnosť

X

X

X

X

O

X

5 B

Vnútorná netesnosť

A

A

A

A

O

A

5C

Skúšky životnosti

A

A

A

A

O

A

5L

Kompatibilita s CNG/LNG

A

A

A

A

A

A

5D

Odolnosť voči korózii

X

X

X

X

X

A

5E

Odolnosť voči suchému teplu

A

A

A

A

A

A

5F

Ozónové starnutie

A

A

A

A

A

A

5G

Deštruktívne skúšky

X

O

O

O

O

A

5M

Teplotný cyklus

A

A

A

A

O

A

5H

Tlakový cyklus

X

O

O

O

O

A

5I

Odolnosť voči vibráciám

A

A

A

A

O

A

5N

Prevádzkové teploty

X

X

X

X

X

X

5O

Nízke teploty LNG

O

O

O

O

O

X

5P

X

=

uplatniteľné

O

=

neuplatniteľné

A

=

podľa potreby

4.   VYMEDZENIE POJMOV

| 4.1. | „Tlak“ je relatívny tlak voči atmosférickému tlaku, pokiaľ nie je uvedené inak. |
| --- | --- |

4.1.

„Tlak“ je relatívny tlak voči atmosférickému tlaku, pokiaľ nie je uvedené inak.

| 4.2. | „Prevádzkový tlak“ je ustálený tlak pri rovnomernej teplote plynu 15 °C. Prevádzkový tlak pre LNG je stanovený ustálený tlak používanej nádrže – podľa vyhlásenia výrobcu. |
| --- | --- |

4.2.

„Prevádzkový tlak“ je ustálený tlak pri rovnomernej teplote plynu 15 °C. Prevádzkový tlak pre LNG je stanovený ustálený tlak používanej nádrže – podľa vyhlásenia výrobcu.

| 4.3. | „Skúšobný tlak“ je tlak, ktorému bol komponent vystavený pri schvaľovacej skúške. V prípade nádrže na LNG je to nastavený tlak predhrievača alebo normálny tlak nasýtených pár LNG vyžadovaný motorom. V prípade nádoby na CNG je to tlak, pri ktorom sa fľaša hydrostaticky skúša. |
| --- | --- |

4.3.

„Skúšobný tlak“ je tlak, ktorému bol komponent vystavený pri schvaľovacej skúške. V prípade nádrže na LNG je to nastavený tlak predhrievača alebo normálny tlak nasýtených pár LNG vyžadovaný motorom. V prípade nádoby na CNG je to tlak, pri ktorom sa fľaša hydrostaticky skúša.

| 4.4. | „Pracovný tlak“ je maximálny tlak, na ktorý bol komponent konštruovaný a ktorý slúži ako základ pre stanovovanie odolnosti predmetného komponentu. V prípade nádoby na CNG je to nastavený tlak 20 MPa pri rovnomernej teplote 15 °C. V prípade nádrže na LNG je to tlak, na ktorý je nastavený primárny bezpečnostný (vypúšťací) ventil. |
| --- | --- |

4.4.

„Pracovný tlak“ je maximálny tlak, na ktorý bol komponent konštruovaný a ktorý slúži ako základ pre stanovovanie odolnosti predmetného komponentu. V prípade nádoby na CNG je to nastavený tlak 20 MPa pri rovnomernej teplote 15 °C. V prípade nádrže na LNG je to tlak, na ktorý je nastavený primárny bezpečnostný (vypúšťací) ventil.

| 4.5. | „Prevádzkové teploty“ sú maximálne hodnoty teplotných rozsahov uvedené v prílohe 5O, pri ktorých je zaručené bezpečné a správne fungovanie špecifického komponentu a na ktoré bol konštruovaný a schválený. |
| --- | --- |

4.5.

„Prevádzkové teploty“ sú maximálne hodnoty teplotných rozsahov uvedené v prílohe 5O, pri ktorých je zaručené bezpečné a správne fungovanie špecifického komponentu a na ktoré bol konštruovaný a schválený.

| 4.6. | „Špecifický komponent“ je:






  a) | zásobník (fľaša alebo nádrž); |
| --- | --- | --- |

4.6.

„Špecifický komponent“ je:

a)

zásobník (fľaša alebo nádrž);

| b) | príslušenstvo pripevnené k zásobníku; |
| --- | --- |

b)

príslušenstvo pripevnené k zásobníku;

| c) | regulátor tlaku; |
| --- | --- |

c)

regulátor tlaku;

| d) | automatický ventil; |
| --- | --- |

d)

automatický ventil;

| e) | ručne ovládaný ventil; |
| --- | --- |

e)

ručne ovládaný ventil;

| f) | zariadenie na dodávku plynu; |
| --- | --- |

f)

zariadenie na dodávku plynu;

| g) | nastavovač prietoku plynu; |
| --- | --- |

g)

nastavovač prietoku plynu;

| h) | ohybné palivové potrubie; |
| --- | --- |

h)

ohybné palivové potrubie;

| i) | neohybné palivové potrubie; |
| --- | --- |

i)

neohybné palivové potrubie;

| j) | plniaca jednotka alebo nádoba; |
| --- | --- |

j)

plniaca jednotka alebo nádoba;

| k) | jednosmerný ventil alebo kontrolný ventil; |
| --- | --- |

k)

jednosmerný ventil alebo kontrolný ventil;

| l) | bezpečnostný tlakový ventil (vypúšťací ventil) primárny a sekundárny; |
| --- | --- |

l)

bezpečnostný tlakový ventil (vypúšťací ventil) primárny a sekundárny;

| m) | bezpečnostné tlakové zariadenie (spúšťané teplotou); |
| --- | --- |

m)

bezpečnostné tlakové zariadenie (spúšťané teplotou);

| n) | filter; |
| --- | --- |

n)

filter;

| o) | snímač/ukazovateľ tlaku alebo teploty; |
| --- | --- |

o)

snímač/ukazovateľ tlaku alebo teploty;

| p) | prepadový ventil (ventil obmedzujúci nadmerný prietok); |
| --- | --- |

p)

prepadový ventil (ventil obmedzujúci nadmerný prietok);

| q) | servisný ventil; |
| --- | --- |

q)

servisný ventil;

| r) | elektronická riadiaca jednotka; |
| --- | --- |

r)

elektronická riadiaca jednotka;

| s) | plynotesné puzdro; |
| --- | --- |

s)

plynotesné puzdro;

| t) | armatúry; |
| --- | --- |

t)

armatúry;

| u) | ventilačná hadica; |
| --- | --- |

u)

ventilačná hadica;

| v) | bezpečnostné tlakové zariadenie (BTZ) (spúšťané tlakom); |
| --- | --- |

v)

bezpečnostné tlakové zariadenie (BTZ) (spúšťané tlakom);

| w) | palivová lišta; |
| --- | --- |

w)

palivová lišta;

| x) | výmenník tepla/odparovač; |
| --- | --- |

x)

výmenník tepla/odparovač;

| y) | detektor zemného plynu; |
| --- | --- |

y)

detektor zemného plynu;

| z) | palivové čerpadlo (pre LNG). |
| --- | --- |

z)

palivové čerpadlo (pre LNG).

| 4.7. | „Multifunkčný komponent“ je akýkoľvek z vyššie uvedených špecifických komponentov, ktoré je možné spolu kombinovať alebo zložiť ako komponent. |
| --- | --- |

4.7.

„Multifunkčný komponent“ je akýkoľvek z vyššie uvedených špecifických komponentov, ktoré je možné spolu kombinovať alebo zložiť ako komponent.

| 4.8. | „Typové schválenie vozidla“ je typové schválenie vozidla kategórie M a N z hľadiska systému CNG a/alebo LNG ako pôvodného zariadenia určeného na použitie v pohonnom systéme. |
| --- | --- |

4.8.

„Typové schválenie vozidla“ je typové schválenie vozidla kategórie M a N z hľadiska systému CNG a/alebo LNG ako pôvodného zariadenia určeného na použitie v pohonnom systéme.

| 4.9. | „Typ vozidla“ sú vozidlá vybavené špecifickými komponentmi určenými na používanie CNG a/alebo LNG v ich pohonnom systéme, ktoré sa neodlišujú, pokiaľ ide o tieto podmienky:






  4.9.1. | výrobca; |
| --- | --- | --- |

4.9.

„Typ vozidla“ sú vozidlá vybavené špecifickými komponentmi určenými na používanie CNG a/alebo LNG v ich pohonnom systéme, ktoré sa neodlišujú, pokiaľ ide o tieto podmienky:

4.9.1.

výrobca;

| 4.9.2. | typové označenie stanovené výrobcom; |
| --- | --- |

4.9.2.

typové označenie stanovené výrobcom;

| 4.9.3. | základné aspekty projektu a konštrukcie:






  4.9.3.1. | podvozok/samonosná podlaha (zrejmé a základné rozdiely); |
| --- | --- | --- |

4.9.3.

základné aspekty projektu a konštrukcie:

4.9.3.1.

podvozok/samonosná podlaha (zrejmé a základné rozdiely);

| 4.9.3.2. | montáž zariadenia CNG a/alebo LNG (zrejmé a základné rozdiely). |
| --- | --- |

4.9.3.2.

montáž zariadenia CNG a/alebo LNG (zrejmé a základné rozdiely).

| 4.10. | „Systém CNG“ je súbor komponentov (zásobník, resp. zásobníky alebo fľaša, resp. fľaše, ventily, ohybné palivové potrubia a pod.) a spojovacích článkov (neohybné palivové potrubia, potrubné armatúry a pod.) namontovaných na vozidlá používajúce CNG vo svojom pohonnom systéme. |
| --- | --- |

4.10.

„Systém CNG“ je súbor komponentov (zásobník, resp. zásobníky alebo fľaša, resp. fľaše, ventily, ohybné palivové potrubia a pod.) a spojovacích článkov (neohybné palivové potrubia, potrubné armatúry a pod.) namontovaných na vozidlá používajúce CNG vo svojom pohonnom systéme.

| 4.11. | „Systém LNG“ je súbor komponentov (nádrže, ventily, ohybné palivové potrubia atď.) a spájajúcich častí (palivové potrubia, armatúry atď.) namontovaných na vozidlá používajúce LNG vo svojom pohonnom systéme a súvisiace komponenty až po odparovač (vrátane). Ostatné časti za odparovačom sa považujú za komponenty CNG. |
| --- | --- |

4.11.

„Systém LNG“ je súbor komponentov (nádrže, ventily, ohybné palivové potrubia atď.) a spájajúcich častí (palivové potrubia, armatúry atď.) namontovaných na vozidlá používajúce LNG vo svojom pohonnom systéme a súvisiace komponenty až po odparovač (vrátane). Ostatné časti za odparovačom sa považujú za komponenty CNG.

| 4.12. | „Zásobník“ (alebo fľaša) je každý zásobníkový systém používaný pre stlačený zemný plyn. |
| --- | --- |

4.12.

„Zásobník“ (alebo fľaša) je každý zásobníkový systém používaný pre stlačený zemný plyn.

| 4.13. | Pri „type zásobníka“ ide o zásobníky, ktoré sa nelíšia, pokiaľ ide o rozmery a charakteristiky materiálu uvedené v prílohe 3A.






  4.13.1. | Zásobník môže byť:






  CNG-1 | kovový, |
| --- | --- | --- | --- |
| CNG-2 | kovová vložka vystužená súvislým vláknom impregnovaným živicou (opláštenie v smere obvodu), |
| CNG-3 | kovová vložka vystužená súvislým vláknom impregnovaným živicou (opláštenie v oboch smeroch), |
| CNG-4 | súvislé vlákno impregnované živicou s nekovovou vložkou (celokompozitnou). |

4.13.

Pri „type zásobníka“ ide o zásobníky, ktoré sa nelíšia, pokiaľ ide o rozmery a charakteristiky materiálu uvedené v prílohe 3A.

4.13.1.

Zásobník môže byť:

CNG-1

kovový,

CNG-2

kovová vložka vystužená súvislým vláknom impregnovaným živicou (opláštenie v smere obvodu),

CNG-3

kovová vložka vystužená súvislým vláknom impregnovaným živicou (opláštenie v oboch smeroch),

CNG-4

súvislé vlákno impregnované živicou s nekovovou vložkou (celokompozitnou).

| 4.14. | „Nádrž“ (alebo nádoba) je každý zásobníkový systém používaný pre skvapalnený zemný plyn. |
| --- | --- |

4.14.

„Nádrž“ (alebo nádoba) je každý zásobníkový systém používaný pre skvapalnený zemný plyn.

| 4.15. | Pri „type nádrže“ ide o nádrže, ktoré sa nelíšia, pokiaľ ide o rozmery a charakteristiky materiálu uvedené v prílohe 3B. |
| --- | --- |

4.15.

Pri „type nádrže“ ide o nádrže, ktoré sa nelíšia, pokiaľ ide o rozmery a charakteristiky materiálu uvedené v prílohe 3B.

| 4.16. | „Príslušenstvo pripevnené k zásobníku alebo nádrži“ sú nasledujúce komponenty (ale nie iba tieto), ktoré sa môžu namontovať na zásobník alebo nádrž buď samostatne alebo kombinovane:






  4.16.1. | „Ručne ovládaný ventil“ je ventil, ktorý je ovládaný ručne. |
| --- | --- | --- |

4.16.

„Príslušenstvo pripevnené k zásobníku alebo nádrži“ sú nasledujúce komponenty (ale nie iba tieto), ktoré sa môžu namontovať na zásobník alebo nádrž buď samostatne alebo kombinovane:

4.16.1.

„Ručne ovládaný ventil“ je ventil, ktorý je ovládaný ručne.

| 4.16.2. | „Snímač/indikátor tlaku“ je natlakované (hermeticky uzavreté) zariadenie, ktoré ukazuje tlak plynu alebo kvapaliny. |
| --- | --- |

4.16.2.

„Snímač/indikátor tlaku“ je natlakované (hermeticky uzavreté) zariadenie, ktoré ukazuje tlak plynu alebo kvapaliny.

| 4.16.3. | „Prepadový ventil“ je ventil, ktorý sa pri prekročení určitej hranice prietoku konštrukcie automaticky zavrie alebo priškrtí tok plynu. |
| --- | --- |

4.16.3.

„Prepadový ventil“ je ventil, ktorý sa pri prekročení určitej hranice prietoku konštrukcie automaticky zavrie alebo priškrtí tok plynu.

| 4.16.4. | „Plynotesné puzdro“ je zariadenie, ktoré odvádza unikajúci plyn smerom von z vozidla, vrátane plynovej ventilačnej hadice. |
| --- | --- |

4.16.4.

„Plynotesné puzdro“ je zariadenie, ktoré odvádza unikajúci plyn smerom von z vozidla, vrátane plynovej ventilačnej hadice.

| 4.17. | „Ventil“ je zariadenie, ktoré umožňuje kontrolu toku tekutiny. |
| --- | --- |

4.17.

„Ventil“ je zariadenie, ktoré umožňuje kontrolu toku tekutiny.

| 4.18. | „Automatický ventil“ je ventil, ktorý nie je ovládaný ručne. |
| --- | --- |

4.18.

„Automatický ventil“ je ventil, ktorý nie je ovládaný ručne.

| 4.19. | „Automatický ventil fľaše“ je automatický ventil, ktorý je pevne pripevnený k fľaši a ktorý kontroluje tok plynu do palivového systému. Automatický ventil fľaše sa tiež nazýva diaľkovo ovládaný servisný ventil. |
| --- | --- |

4.19.

„Automatický ventil fľaše“ je automatický ventil, ktorý je pevne pripevnený k fľaši a ktorý kontroluje tok plynu do palivového systému. Automatický ventil fľaše sa tiež nazýva diaľkovo ovládaný servisný ventil.

| 4.20. | „Jednosmerný ventil alebo kontrolný ventil“ je automatický ventil, ktorý dovoľuje plynu/kvapaline, aby prúdila iba v jednom smere. |
| --- | --- |

4.20.

„Jednosmerný ventil alebo kontrolný ventil“ je automatický ventil, ktorý dovoľuje plynu/kvapaline, aby prúdila iba v jednom smere.

| 4.21. | „Prepadový ventil“ (zariadenie obmedzujúce nadmerný prietok) je zariadenie, ktoré sa pri prekročení určitej hranice prietoku konštrukcie automaticky zavrie alebo priškrtí tok plynu. |
| --- | --- |

4.21.

„Prepadový ventil“ (zariadenie obmedzujúce nadmerný prietok) je zariadenie, ktoré sa pri prekročení určitej hranice prietoku konštrukcie automaticky zavrie alebo priškrtí tok plynu.

| 4.22. | „Ručne ovládaný ventil“ je ručne ovládaný ventil pevne pripevnený k fľaši alebo k nádrži. |
| --- | --- |

4.22.

„Ručne ovládaný ventil“ je ručne ovládaný ventil pevne pripevnený k fľaši alebo k nádrži.

| 4.23. | „Bezpečnostný tlakový ventil (vypúšťací ventil)“ je zariadenie, ktoré zabraňuje prekročeniu vopred stanoveného výstupného tlaku. |
| --- | --- |

4.23.

„Bezpečnostný tlakový ventil (vypúšťací ventil)“ je zariadenie, ktoré zabraňuje prekročeniu vopred stanoveného výstupného tlaku.

| 4.24. | „Servisný ventil“ je uzatvárací ventil, ktorý sa uzatvára iba počas údržby vozidla. |
| --- | --- |

4.24.

„Servisný ventil“ je uzatvárací ventil, ktorý sa uzatvára iba počas údržby vozidla.

| 4.25. | „Filter“ je ochranná membrána, ktorá odstraňuje cudzorodé nečistoty z tečúceho plynu. |
| --- | --- |

4.25.

„Filter“ je ochranná membrána, ktorá odstraňuje cudzorodé nečistoty z tečúceho plynu.

| 4.26. | „Armatúra“ je konektor, ktorý sa používa v systéme potrubia, rúrok alebo hadíc. |
| --- | --- |

4.26.

„Armatúra“ je konektor, ktorý sa používa v systéme potrubia, rúrok alebo hadíc.

| 4.27. | „Palivové čerpadlo LNG“ je zariadenie používané na dodávku LNG do motora zvýšením tlaku média (kvapalina alebo para). |
| --- | --- |

4.27.

„Palivové čerpadlo LNG“ je zariadenie používané na dodávku LNG do motora zvýšením tlaku média (kvapalina alebo para).

| 4.28. | „Ohybné palivové potrubia“ sú ohybné rúrky alebo hadice, cez ktoré preteká zemný plyn. |
| --- | --- |

4.28.

„Ohybné palivové potrubia“ sú ohybné rúrky alebo hadice, cez ktoré preteká zemný plyn.

| 4.29. | „Neohybné palivové potrubia“ sú rúrky, ktoré neboli navrhnuté na ohýbanie počas bežnej prevádzky a cez ktoré preteká zemný plyn. |
| --- | --- |

4.29.

„Neohybné palivové potrubia“ sú rúrky, ktoré neboli navrhnuté na ohýbanie počas bežnej prevádzky a cez ktoré preteká zemný plyn.

| 4.30. | „Zariadenie na dodávku plynu“ je zariadenie na zavádzanie plynného paliva do sacej časti motora (karburátor alebo vstrekovač). |
| --- | --- |

4.30.

„Zariadenie na dodávku plynu“ je zariadenie na zavádzanie plynného paliva do sacej časti motora (karburátor alebo vstrekovač).

| 4.31. | „Zmiešavač plynu/vzduchu“ je zariadenie na zmiešanie plynného paliva a nasávaného vzduchu pre motor. |
| --- | --- |

4.31.

„Zmiešavač plynu/vzduchu“ je zariadenie na zmiešanie plynného paliva a nasávaného vzduchu pre motor.

| 4.32. | „Vstrekovač plynu“ je zariadenie na zavádzanie plynného paliva do motora alebo pridruženého sacieho systému. |
| --- | --- |

4.32.

„Vstrekovač plynu“ je zariadenie na zavádzanie plynného paliva do motora alebo pridruženého sacieho systému.

| 4.33. | „Regulátor prietoku plynu“ je zariadenie na obmedzovanie prietoku plynu, ktoré je montované pod regulátorom tlaku a ktoré ovláda tok plynu do motora. |
| --- | --- |

4.33.

„Regulátor prietoku plynu“ je zariadenie na obmedzovanie prietoku plynu, ktoré je montované pod regulátorom tlaku a ktoré ovláda tok plynu do motora.

| 4.34. | „Regulátor tlaku“ je zariadenie používané na kontrolu tlaku CNG alebo LNG. |
| --- | --- |

4.34.

„Regulátor tlaku“ je zariadenie používané na kontrolu tlaku CNG alebo LNG.

| 4.35. | „Bezpečnostné tlakové zariadenie (BTZ) (spúšťané teplotou)“ je jednorazové zariadenie, ktoré sa spúšťa nadmernou teplotou a/alebo ktoré vypúšťa plyn na účel ochrany fľaše pred prasknutím. |
| --- | --- |

4.35.

„Bezpečnostné tlakové zariadenie (BTZ) (spúšťané teplotou)“ je jednorazové zariadenie, ktoré sa spúšťa nadmernou teplotou a/alebo ktoré vypúšťa plyn na účel ochrany fľaše pred prasknutím.

| 4.36. | „Bezpečnostné tlakové zariadenie (BTZ) (spúšťané tlakom)“ (toto zariadenie sa niekedy uvádza ako „prietržná membrána“) je jednorazové zariadenie spúšťané nadmerným tlakom, ktoré bráni tomu, aby bol prekročený vopred stanovený tlak pred vstupom do systému. |
| --- | --- |

4.36.

„Bezpečnostné tlakové zariadenie (BTZ) (spúšťané tlakom)“ (toto zariadenie sa niekedy uvádza ako „prietržná membrána“) je jednorazové zariadenie spúšťané nadmerným tlakom, ktoré bráni tomu, aby bol prekročený vopred stanovený tlak pred vstupom do systému.

| 4.37. | „Plniaca jednotka alebo nádoba“ je zariadenie pripevnené k vozidlu, ktoré sa používa na naplnenie zásobníka alebo nádrže na čerpacej stanici. |
| --- | --- |

4.37.

„Plniaca jednotka alebo nádoba“ je zariadenie pripevnené k vozidlu, ktoré sa používa na naplnenie zásobníka alebo nádrže na čerpacej stanici.

| 4.38. | „Elektronická riadiaca jednotka (CNG/LNG)“ je zariadenie, ktoré reguluje spotrebu plynu v motore a tiež ďalšie parametre motora a automaticky odpája automatický ventil potrebný z bezpečnostného hľadiska. |
| --- | --- |

4.38.

„Elektronická riadiaca jednotka (CNG/LNG)“ je zariadenie, ktoré reguluje spotrebu plynu v motore a tiež ďalšie parametre motora a automaticky odpája automatický ventil potrebný z bezpečnostného hľadiska.

| 4.39. | „Typ komponentov“ uvedený v bodoch 4.17 až 4.38 sú komponenty, ktoré sa nelíšia v takých zásadných aspektoch ako sú materiály, pracovný tlak a prevádzkové teploty. |
| --- | --- |

4.39.

„Typ komponentov“ uvedený v bodoch 4.17 až 4.38 sú komponenty, ktoré sa nelíšia v takých zásadných aspektoch ako sú materiály, pracovný tlak a prevádzkové teploty.

| 4.40. | „Typ elektronickej ovládacej jednotky“ spomínaný v bode 4.38 sú komponenty, ktoré sa nelíšia v takých zásadných aspektoch, ako sú základné softvérové princípy (okrem malých zmien). |
| --- | --- |

4.40.

„Typ elektronickej ovládacej jednotky“ spomínaný v bode 4.38 sú komponenty, ktoré sa nelíšia v takých zásadných aspektoch, ako sú základné softvérové princípy (okrem malých zmien).

| 4.41. | „Výmenník tepla/odparovač“ je zariadenie používané na zmenu stavu LNG na CNG. |
| --- | --- |

4.41.

„Výmenník tepla/odparovač“ je zariadenie používané na zmenu stavu LNG na CNG.

| 4.42. | „Skvapalnený zemný plyn (LNG)“ nazývaný aj „kvapalný zemný plyn“ je kryogénna kvapalina, ktorá sa vytvorí znížením teploty zemného plynu na cca – 161,7 °C pri atmosférickom tlaku a ktorá je uskladnená a používaná ako palivo vozidla. |
| --- | --- |

4.42.

„Skvapalnený zemný plyn (LNG)“ nazývaný aj „kvapalný zemný plyn“ je kryogénna kvapalina, ktorá sa vytvorí znížením teploty zemného plynu na cca – 161,7 °C pri atmosférickom tlaku a ktorá je uskladnená a používaná ako palivo vozidla.

| 4.43. | „Stlačený zemný plyn (CNG)“ je zemný plyn, ktorý bol stlačený a je uskladnený a používaný ako palivo vozidla. |
| --- | --- |

4.43.

„Stlačený zemný plyn (CNG)“ je zemný plyn, ktorý bol stlačený a je uskladnený a používaný ako palivo vozidla.

| 4.44. | „Odparený“ je plyn vytvorený odparovaním LNG z dôvodu zvýšenia teploty okolia. |
| --- | --- |

4.44.

„Odparený“ je plyn vytvorený odparovaním LNG z dôvodu zvýšenia teploty okolia.

| 4.45. | „Vetranie“ je vypustenie pár zo zásobníka/nádrže. |
| --- | --- |

4.45.

„Vetranie“ je vypustenie pár zo zásobníka/nádrže.

| 4.46. | „Vetrací systém“ je systém, ktorý reguluje uvoľňovanie zemného plynu zo zásobníkového systému LNG. |
| --- | --- |

4.46.

„Vetrací systém“ je systém, ktorý reguluje uvoľňovanie zemného plynu zo zásobníkového systému LNG.

| 4.47. | „Autofretáž“ je postup aplikovania tlaku používaný pri výrobe kompozitných fliaš s kovovou vložkou, ktorý preťažuje vložku za hranice jej elastickosti v tej miere, aby došlo k permanentným plastickým deformáciám tak, že na vložku pôsobí napätie v tlaku a na vlákna ťažné sily pri nulovom vnútornom tlaku. |
| --- | --- |

4.47.

„Autofretáž“ je postup aplikovania tlaku používaný pri výrobe kompozitných fliaš s kovovou vložkou, ktorý preťažuje vložku za hranice jej elastickosti v tej miere, aby došlo k permanentným plastickým deformáciám tak, že na vložku pôsobí napätie v tlaku a na vlákna ťažné sily pri nulovom vnútornom tlaku.

| 4.48. | „Autofretážny tlak“ je tlak vnútri fľaše opláštenej zvonku, pri ktorom dochádza k požadovanému rozdeleniu tlakov medzi vložkou a plášťom. |
| --- | --- |

4.48.

„Autofretážny tlak“ je tlak vnútri fľaše opláštenej zvonku, pri ktorom dochádza k požadovanému rozdeleniu tlakov medzi vložkou a plášťom.

| 4.49. | „Séria – kompozitné fľaše“ je „séria“, t. j. skupina fliaš postupne vyrobených z vhodných vložiek rovnakej veľkosti, konštrukcie, z rovnakých špecifikovaných konštrukčných materiálov a vyrobených tým istým postupom. |
| --- | --- |

4.49.

„Séria – kompozitné fľaše“ je „séria“, t. j. skupina fliaš postupne vyrobených z vhodných vložiek rovnakej veľkosti, konštrukcie, z rovnakých špecifikovaných konštrukčných materiálov a vyrobených tým istým postupom.

| 4.50. | „Séria – kovové fľaše a vložky“ je „séria“, t. j. skupina kovových fliaš alebo vložiek postupne vyrobených a majúcich rovnaký nominálny priemer, hrúbku steny, konštrukciu, z rovnakých špecifikovaných konštrukčných materiálov a vyrobených tým istým postupom, výrobným zariadením a tepelným spracovaním a za rovnakých časových, teplotných a atmosférických podmienok počas tepelného spracovania. |
| --- | --- |

4.50.

„Séria – kovové fľaše a vložky“ je „séria“, t. j. skupina kovových fliaš alebo vložiek postupne vyrobených a majúcich rovnaký nominálny priemer, hrúbku steny, konštrukciu, z rovnakých špecifikovaných konštrukčných materiálov a vyrobených tým istým postupom, výrobným zariadením a tepelným spracovaním a za rovnakých časových, teplotných a atmosférických podmienok počas tepelného spracovania.

| 4.51. | „Séria – nekovové vložky“ je „séria“, t. j. skupina nekovových vložiek postupne vyrobených a majúcich rovnaký nominálny priemer, hrúbku steny, konštrukciu, z rovnakých špecifikovaných konštrukčných materiálov a vyrobených tým istým postupom. |
| --- | --- |

4.51.

„Séria – nekovové vložky“ je „séria“, t. j. skupina nekovových vložiek postupne vyrobených a majúcich rovnaký nominálny priemer, hrúbku steny, konštrukciu, z rovnakých špecifikovaných konštrukčných materiálov a vyrobených tým istým postupom.

| 4.52. | „Kvantitatívne obmedzenie série“ je „séria“, ktorá nesmie v žiadnom prípade presiahnuť počet 200 hotových fliaš alebo vložiek (okrem fliaš a vložiek pre nedeštruktívne skúšky), resp. jednu zmenu postupnej výroby (podľa toho, ktoré z týchto dvoch je väčšie). |
| --- | --- |

4.52.

„Kvantitatívne obmedzenie série“ je „séria“, ktorá nesmie v žiadnom prípade presiahnuť počet 200 hotových fliaš alebo vložiek (okrem fliaš a vložiek pre nedeštruktívne skúšky), resp. jednu zmenu postupnej výroby (podľa toho, ktoré z týchto dvoch je väčšie).

| 4.53. | „Kompozitná fľaša“ je fľaša vyrobená zo súvislého vlákna impregnovaného živicou a namotaného na kovovú resp. nekovovú vložku. Kompozitné fľaše s nekovovou vložkou sa tiež nazývajú celokompozitné fľaše. |
| --- | --- |

4.53.

„Kompozitná fľaša“ je fľaša vyrobená zo súvislého vlákna impregnovaného živicou a namotaného na kovovú resp. nekovovú vložku. Kompozitné fľaše s nekovovou vložkou sa tiež nazývajú celokompozitné fľaše.

| 4.54. | „Navíjanie pod kontrolovaným napätím“ je proces, ktorý sa používa pri výrobe kompozitných fliaš s kovovými vložkami s vláknom impregnovaným živicou namotaným v pásoch, pri ktorom sa dosahuje napätie v tlaku na vložke a ťažné napätie v nanášanom plášti pri nulovom vnútornom tlaku tak, že vystužujúce vlákno sa navíja pod výrazne vysokým napätím. |
| --- | --- |

4.54.

„Navíjanie pod kontrolovaným napätím“ je proces, ktorý sa používa pri výrobe kompozitných fliaš s kovovými vložkami s vláknom impregnovaným živicou namotaným v pásoch, pri ktorom sa dosahuje napätie v tlaku na vložke a ťažné napätie v nanášanom plášti pri nulovom vnútornom tlaku tak, že vystužujúce vlákno sa navíja pod výrazne vysokým napätím.

| 4.55. | „Tlak pri plnení“ je tlak plynu vo fľaši okamžite po ukončení plnenia. |
| --- | --- |

4.55.

„Tlak pri plnení“ je tlak plynu vo fľaši okamžite po ukončení plnenia.

| 4.56. | „Hotové fľaše“ sú dokončené fľaše, ktoré sú pripravené na použitie, typické pri bežnej výrobe, s identifikačným označením a s vonkajším opláštením, vrátane integrovanej izolácie označenej výrobcom, ale bez neintegrovanej izolácie alebo ochrany. |
| --- | --- |

4.56.

„Hotové fľaše“ sú dokončené fľaše, ktoré sú pripravené na použitie, typické pri bežnej výrobe, s identifikačným označením a s vonkajším opláštením, vrátane integrovanej izolácie označenej výrobcom, ale bez neintegrovanej izolácie alebo ochrany.

| 4.57. | „Opláštenie v oboch smeroch“ je opláštenie s vystužujúcim obväzovým vláknom namotaným na fľaši ako v obvodovom smere, tak aj axiálne. |
| --- | --- |

4.57.

„Opláštenie v oboch smeroch“ je opláštenie s vystužujúcim obväzovým vláknom namotaným na fľaši ako v obvodovom smere, tak aj axiálne.

| 4.58. | „Teplota plynu“ je teplota plynu vo fľaši. |
| --- | --- |

4.58.

„Teplota plynu“ je teplota plynu vo fľaši.

| 4.59. | „Opláštenie v smere obvodu“ je opláštenie s vystužujúcim obväzovým vláknom namotaným na nádrži (v cylindrickej časti vložky) hlavne v obvodovom smere tak, že tkanivo nenesie žiadnu podstatnú záťaž v smere súbežnom s pozdĺžnou osou fľaše. |
| --- | --- |

4.59.

„Opláštenie v smere obvodu“ je opláštenie s vystužujúcim obväzovým vláknom namotaným na nádrži (v cylindrickej časti vložky) hlavne v obvodovom smere tak, že tkanivo nenesie žiadnu podstatnú záťaž v smere súbežnom s pozdĺžnou osou fľaše.

| 4.60. | „Vložka“ je zásobník, ktorý sa používa ako plynotesný vnútorný plášť, na ktorý sa namotávajú vystužujúce vlákna, aby sa dosiahla potrebná pevnosť. V tejto norme sa popisujú dva typy vložiek: kovové vložky, ktoré sú navrhnuté tak, aby zniesli záťaž spolu s výstužou, a nekovové vložky, ktoré nenesú žiadnu záťaž. |
| --- | --- |

4.60.

„Vložka“ je zásobník, ktorý sa používa ako plynotesný vnútorný plášť, na ktorý sa namotávajú vystužujúce vlákna, aby sa dosiahla potrebná pevnosť. V tejto norme sa popisujú dva typy vložiek: kovové vložky, ktoré sú navrhnuté tak, aby zniesli záťaž spolu s výstužou, a nekovové vložky, ktoré nenesú žiadnu záťaž.

| 4.61. | „Výrobca“ je osoba alebo organizácia, ktorá je zodpovedná za projektovanie, výrobu a skúšanie špecifických komponentov CNG alebo LNG. |
| --- | --- |

4.61.

„Výrobca“ je osoba alebo organizácia, ktorá je zodpovedná za projektovanie, výrobu a skúšanie špecifických komponentov CNG alebo LNG.

| 4.62. | „Maximálny vyvinutý tlak“ je ustálený tlak, ktorý sa vyvinie pri naplnení fľaše na úroveň pracovného tlaku a jeho nahriatí na maximálnu prevádzkovú teplotu. |
| --- | --- |

4.62.

„Maximálny vyvinutý tlak“ je ustálený tlak, ktorý sa vyvinie pri naplnení fľaše na úroveň pracovného tlaku a jeho nahriatí na maximálnu prevádzkovú teplotu.

| 4.63. | „Opláštenie“ je systém výstuže pozostávajúci z vlákna a živice, ktorý sa aplikuje na vložku. |
| --- | --- |

4.63.

„Opláštenie“ je systém výstuže pozostávajúci z vlákna a živice, ktorý sa aplikuje na vložku.

| 4.64. | „Predpätie“ je proces aplikácie autofretáže alebo navíjanie pod kontrolovaným napätím. |
| --- | --- |

4.64.

„Predpätie“ je proces aplikácie autofretáže alebo navíjanie pod kontrolovaným napätím.

| 4.65. | „Životnosť“ je čas v rokoch, počas ktorého je možné fľaše v súlade s bežnými prevádzkovými podmienkami bezpečne používať. |
| --- | --- |

4.65.

„Životnosť“ je čas v rokoch, počas ktorého je možné fľaše v súlade s bežnými prevádzkovými podmienkami bezpečne používať.

| 4.66. | „Ustálený tlak“ je tlak plynu pri dosiahnutí ustálenej teploty. |
| --- | --- |

4.66.

„Ustálený tlak“ je tlak plynu pri dosiahnutí ustálenej teploty.

| 4.67. | „Ustálená teplota“ je jednotná teplota plynu dosiahnutá po tom, ako boli odstránené všetky zmeny teploty spôsobené plnením. |
| --- | --- |

4.67.

„Ustálená teplota“ je jednotná teplota plynu dosiahnutá po tom, ako boli odstránené všetky zmeny teploty spôsobené plnením.

| 4.68. | „Zachytávanie LNG“ je uzatvorenie LNG v puzdre s konštantným objemom. |
| --- | --- |

4.68.

„Zachytávanie LNG“ je uzatvorenie LNG v puzdre s konštantným objemom.

| 4.69. | „Kryogénna teplota“ na účely tohto predpisu je to teplota pod – 40 °C. |
| --- | --- |

4.69.

„Kryogénna teplota“ na účely tohto predpisu je to teplota pod – 40 °C.

| 4.70. | „Vnútorná nádoba alebo vnútorná nádrž“ je časť palivovej nádrže, ktorá obsahuje LNG. |
| --- | --- |

4.70.

„Vnútorná nádoba alebo vnútorná nádrž“ je časť palivovej nádrže, ktorá obsahuje LNG.

| 4.71. | „Vonkajšia nádoba alebo vonkajší plášť“ je časť palivovej nádrže, ktorá obklopuje vnútornú nádobu alebo vnútornú nádrž, resp. nádrže a ich izolačný systém. |
| --- | --- |

4.71.

„Vonkajšia nádoba alebo vonkajší plášť“ je časť palivovej nádrže, ktorá obklopuje vnútornú nádobu alebo vnútornú nádrž, resp. nádrže a ich izolačný systém.

| 4.72. | „Palivová lišta“ je palivová rúrka alebo potrubie, ktoré spájajú palivové vstrekovacie zariadenia. |
| --- | --- |

4.72.

„Palivová lišta“ je palivová rúrka alebo potrubie, ktoré spájajú palivové vstrekovacie zariadenia.

| 4.73. | „Hrdlo LNG“ je zariadenie, ktoré umožňuje rýchle a bezpečné pripojenie a odpojenie hadice s dodávkou paliva do nádoby LNG. |
| --- | --- |

4.73.

„Hrdlo LNG“ je zariadenie, ktoré umožňuje rýchle a bezpečné pripojenie a odpojenie hadice s dodávkou paliva do nádoby LNG.

| 4.74. | „Plniaca nádoba na LNG“ je zariadenie pripojené k vozidlu alebo zásobníkovému systému, do ktorého sa vsunie hrdlo s palivom LNG a ktoré umožňuje bezpečný presun paliva. Nádoba pozostáva minimálne z telesa nádoby a kontrolného ventila, namontovaného vo vnútri telesa. |
| --- | --- |

4.74.

„Plniaca nádoba na LNG“ je zariadenie pripojené k vozidlu alebo zásobníkovému systému, do ktorého sa vsunie hrdlo s palivom LNG a ktoré umožňuje bezpečný presun paliva. Nádoba pozostáva minimálne z telesa nádoby a kontrolného ventila, namontovaného vo vnútri telesa.

| 4.75. | „Fáza riadeného vypnutia“ je časové obdobie, počas ktorého je spaľovací motor automaticky vypnutý na účely šetrenia palivom a po ktorom sa motor môže znova automaticky naštartovať. |
| --- | --- |

4.75.

„Fáza riadeného vypnutia“ je časové obdobie, počas ktorého je spaľovací motor automaticky vypnutý na účely šetrenia palivom a po ktorom sa motor môže znova automaticky naštartovať.

ČASŤ I

Typové schválenie špecifických komponentov do motorových vozidiel používajúcich vo svojom pohonnom systéme stlačený zemný plyn (CNG) a/alebo skvapalnený zemný plyn (LPG)

5.   ŽIADOSŤ O TYPOVÉ SCHVÁLENIE

5.1.   Žiadosť o typové schválenie špecifického komponentu alebo multifunkčného komponentu predkladá držiteľ obchodného mena alebo ochrannej známky, resp. jeho riadne poverený zástupca.

5.2.   K žiadosti sa prikladajú tieto dokumenty v troch vyhotoveniach a tieto údaje:

| 5.2.1. | opis vozidla obsahujúci všetky relevantné údaje uvedené v prílohe 1 A tohto predpisu; |
| --- | --- |

5.2.1.

opis vozidla obsahujúci všetky relevantné údaje uvedené v prílohe 1 A tohto predpisu;

| 5.2.2. | podrobný opis typu špecifického komponentu alebo multifunkčného komponentu; |
| --- | --- |

5.2.2.

podrobný opis typu špecifického komponentu alebo multifunkčného komponentu;

| 5.2.3. | výkres špecifického komponentu alebo multifunkčného komponentu, ktorý je dostatočne podrobný a v primeranej mierke; |
| --- | --- |

5.2.3.

výkres špecifického komponentu alebo multifunkčného komponentu, ktorý je dostatočne podrobný a v primeranej mierke;

| 5.2.4. | doklad o splnení kritérií uvedených v bode 8 tohto predpisu. |
| --- | --- |

5.2.4.

doklad o splnení kritérií uvedených v bode 8 tohto predpisu.

5.3.   Na požiadanie technickej služby zodpovednej za vykonávanie skúšok typového schválenia sa predložia vzorky špecifických komponentov alebo multifunkčných komponentov. Na požiadanie sa predložia doplňujúce vzorky (najviac 3).

5.3.1.   Pred začatím výroby zásobníkov sa [n] (10) zásobníkov z každých 50 kusov (hodnotiaca vzorka) podrobí nedeštruktívnej skúške podľa prílohy 3A. Pre nádrže na LNG pozri prílohu 3B.

6.   OZNAČENIA

6.1.   Vzorka špecifického komponentu alebo multifunkčných komponentov predložených na typové schvaľovanie musí obsahovať obchodné meno alebo ochrannú známku výrobcu, resp. značku typu, vrátane údaja o prevádzkových teplotách („M“ alebo „C“ pre mierne alebo nízke teploty prípadne „L“ pre LNG); v prípade ohybných hadíc tiež mesiac a rok výroby. Toto označenie musí byť dobre čitateľné a nezmazateľné.

6.1.1.   Okrem ustanovení bodu 6.1 sa na automatickom ventile fľaše spĺňajúcom podmienky bodu 2.2.4 prílohy 4A použije jedna z týchto dodatočných značiek:

| a) | „H1“; |
| --- | --- |

a)

„H1“;

| b) | „H2“; |
| --- | --- |

b)

„H2“;

| c) | „H3“. |
| --- | --- |

c)

„H3“.

6.2.   Všetky komponenty musia mať dostatočne veľkú plochu vyhovujúcu pre značku typového schválenia a toto miesto musí byť znázornené na výkrese uvedenom v bode 5.2.3.

6.3.   Každý zásobník musí takisto obsahovať označovaciu tabuľku s týmito jasne čitateľnými a nezmazateľnými údajmi:

| a) | sériové číslo; |
| --- | --- |

a)

sériové číslo;

| b) | objem v litroch; |
| --- | --- |

b)

objem v litroch;

| c) | označenie „CNG“; |
| --- | --- |

c)

označenie „CNG“;

| d) | prevádzkový tlak/skúšobný tlak (MPa); |
| --- | --- |

d)

prevádzkový tlak/skúšobný tlak (MPa);

| e) | hmotnosť (kg); |
| --- | --- |

e)

hmotnosť (kg);

| f) | rok a mesiac typového schválenia (napr. 96/01); |
| --- | --- |

f)

rok a mesiac typového schválenia (napr. 96/01);

| g) | značka typového schválenia podľa bodu 7.4. |
| --- | --- |

g)

značka typového schválenia podľa bodu 7.4.

6.4.   Každá nádrž musí takisto obsahovať označovaciu tabuľku s týmito jasne čitateľnými a nezmazateľnými údajmi:

| a) | sériové číslo; |
| --- | --- |

a)

sériové číslo;

| b) | objem v litroch; |
| --- | --- |

b)

objem v litroch;

| c) | označenie „LNG“; |
| --- | --- |

c)

označenie „LNG“;

| d) | prevádzkový tlak/skúšobný tlak (MPa); |
| --- | --- |

d)

prevádzkový tlak/skúšobný tlak (MPa);

| e) | hmotnosť (kg); |
| --- | --- |

e)

hmotnosť (kg);

| f) | výrobca; |
| --- | --- |

f)

výrobca;

| g) | rok a mesiac typového schválenia (napr. 96/01); |
| --- | --- |

g)

rok a mesiac typového schválenia (napr. 96/01);

| h) | označenie „ČERPADLO VO VNÚTRI (PUMP INSIDE), Podávací tlak čerpadla (Pump Delivery Pressure) *** MPa“, ak je palivové čerpadlo LNG namontované na nádrži; kde *** je hodnota podávacieho tlaku čerpadla; |
| --- | --- |

h)

označenie „ČERPADLO VO VNÚTRI (PUMP INSIDE), Podávací tlak čerpadla (Pump Delivery Pressure) *** MPa“, ak je palivové čerpadlo LNG namontované na nádrži; kde *** je hodnota podávacieho tlaku čerpadla;

| i) | značka typového schválenia podľa bodu 7.4. |
| --- | --- |

i)

značka typového schválenia podľa bodu 7.4.

7.   TYPOVÉ SCHVÁLENIE

7.1.   Ak vzorky komponentu CNG predložené na typové schvaľovanie spĺňajú požiadavky bodov 8.1 až 8.11 tohto predpisu, danému typu komponentu sa udelí typové schválenie.

Ak vzorky komponentu LNG predložené na typové schvaľovanie spĺňajú požiadavky bodov 8.12 až 8.21 tohto predpisu, danému typu komponentu sa udelí typové schválenie.

7.2.   Každý schválený komponent alebo multifunkčný komponent musí dostať číslo typového schválenia. Jeho prvé dve číslice (v súčasnosti 01, ktoré zodpovedá sérii zmien 01) označujú sériu zmien obsahujúcu posledné hlavné technické zmeny vykonané v predpise v čase udelenia typového schválenia. Tá istá zmluvná strana nesmie prideliť rovnaký alfanumerický kód inému typu komponentu.

7.3.   Oznámenie o typovom schválení, jeho zamietnutí alebo rozšírení pre komponent CNG alebo LNG sa v zmysle tohto predpisu zasiela zmluvným stranám dohody uplatňujúcim tento predpis prostredníctvom formulára podľa vzoru v prílohe 2B k tomuto predpisu.

7.4.   Na každom komponente zodpovedajúcemu typu, ktorý bol typovo schválený podľa tohto predpisu, musí byť zreteľne a na mieste uvedenom v bode 6.2 pripevnená okrem značky požadovanej v bodoch 6.1 a 6.3 (CNG) a 6.4 (LNG) medzinárodná značka typového schválenia, ktorá pozostáva z:

| 7.4.1. | písmena „E“ v kruhu, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo krajiny, ktorá typové schválenie udelila; (11) |
| --- | --- |

7.4.1.

písmena „E“ v kruhu, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo krajiny, ktorá typové schválenie udelila; (11)

| 7.4.2. | čísla tohto predpisu, za ktorým nasleduje písmeno „R“, pomlčka a číslo typového schválenia vpravo od kruhu podľa bodu 7.4.1 Toto číslo typového schválenia pozostáva z čísla typového schválenia pre typ komponentu, ktoré je uvedené na osvedčení vyplnenom pre daný typ (pozri bod 7.2 a prílohu 2B) a pred ním sú dve číslice označujúce poradové číslo série zmien tohto predpisu. |
| --- | --- |

7.4.2.

čísla tohto predpisu, za ktorým nasleduje písmeno „R“, pomlčka a číslo typového schválenia vpravo od kruhu podľa bodu 7.4.1 Toto číslo typového schválenia pozostáva z čísla typového schválenia pre typ komponentu, ktoré je uvedené na osvedčení vyplnenom pre daný typ (pozri bod 7.2 a prílohu 2B) a pred ním sú dve číslice označujúce poradové číslo série zmien tohto predpisu.

7.5.   Značka typového schválenia musí byť dobre čitateľná a nezmazateľná.

7.6.   V prílohe 2A k tomuto predpisu sú uvedené príklady usporiadania uvedenej značky typového schválenia.

8.   ŠPECIFIKÁCIE KOMPONENTOV CNG A/ALEBO LNG

8.1.   Všeobecné ustanovenia

8.1.1.   Špecifické komponenty vozidiel používajúcich vo svojom pohonnom systéme CNG a/alebo LNG musia fungovať správne a bezpečne tak, ako je to uvedené v tomto predpise.

Materiály komponentov, ktoré sú v kontakte s CNG/LNG, musia byť s ním kompatibilné (pozri prílohu 5D).

Tie časti komponentov, ktorých správne a bezpečné fungovanie podlieha závislosti od CNG/LNG, vysokého tlaku alebo vibrácií, sa musia podrobiť príslušným skúšobným postupom opísaným v prílohách k tomuto predpisu. Komponenty CNG musia spĺňať najmä ustanovenia bodov 8.2 až 8.11 Komponenty LNG musia spĺňať ustanovenia bodov 8.12 až 8.21.

Špecifické komponenty vozidiel používajúcich vo svojom pohonnom systéme CNG/LNG musia spĺňať príslušné požiadavky z hľadiska elektromagnetickej kompatibility (EMC) podľa predpisu č. 10, série zmien 03 alebo ekvivalentných dokumentov.

8.2.   Ustanovenia týkajúce sa zásobníkov na CNG

8.2.1.   Zásobníky na CNG musia byť typovo schválené podľa ustanovení uvedených v prílohe 3A k tomuto predpisu.

8.3.   Ustanovenia týkajúce sa komponentov pripevnených k zásobníkom na CNG

8.3.1.   Zásobník na CNG musí byť vybavený minimálne týmito komponentmi, ktoré môžu byť buď samostatné, alebo kombinované:

| 8.3.1.1. | ručne ovládaný ventil; |
| --- | --- |

8.3.1.1.

ručne ovládaný ventil;

| 8.3.1.2. | automatický ventil fľaše; |
| --- | --- |

8.3.1.2.

automatický ventil fľaše;

| 8.3.1.3. | bezpečnostné tlakové zariadenie; |
| --- | --- |

8.3.1.3.

bezpečnostné tlakové zariadenie;

| 8.3.1.4. | zariadenie obmedzujúce nadmerný prietok. |
| --- | --- |

8.3.1.4.

zariadenie obmedzujúce nadmerný prietok.

8.3.2.   Zásobník na CNG môže byť v prípade potreby vybavený aj plynotesným puzdrom.

8.3.3.   Komponenty uvedené v bodoch 8.3.1 až 8.3.2 musia byť typovo schválené podľa ustanovení uvedených v prílohe 4 k tomuto predpisu.

8.4.-8.11.   Ustanovenia týkajúce sa ostatných komponentov CNG

Uvedené komponenty musia byť typovo schválené podľa ustanovení uvedených v prílohách stanovených v nasledujúcej tabuľke:

| Bod | Komponent | Príloha |
| --- | --- | --- |
| 8.4. | Automatický ventil
  Kontrolný alebo jednosmerný ventil
  Bezpečnostný tlakový ventil
  Bezpečnostné tlakové zariadenie (spúšťané teplotou)
  Prepadový ventil
  Bezpečnostné tlakové zariadenie (spúšťané tlakom) | 4A |
| 8.5. | Ohybná hadica prívodu paliva | 4B |
| 8.6. | CNG filter | 4C |
| 8.7. | Regulátor tlaku | 4D |
| 8.8. | Snímače tlaku a teploty | 4E |
| 8.9. | Plniaca jednotka alebo nádoba | 4F |
| 8.10. | Nastavovač prietoku plynu a zmiešavač plynu/vzduchu, vstrekovač alebo palivová lišta | 4G |
| 8.11. | Elektronická riadiaca jednotka | 4H |

Bod

Komponent

Príloha

8.4.

Automatický ventil

Kontrolný alebo jednosmerný ventil

Bezpečnostný tlakový ventil

Bezpečnostné tlakové zariadenie (spúšťané teplotou)

Prepadový ventil

Bezpečnostné tlakové zariadenie (spúšťané tlakom)

4A

8.5.

Ohybná hadica prívodu paliva

4B

8.6.

CNG filter

4C

8.7.

Regulátor tlaku

4D

8.8.

Snímače tlaku a teploty

4E

8.9.

Plniaca jednotka alebo nádoba

4F

8.10.

Nastavovač prietoku plynu a zmiešavač plynu/vzduchu, vstrekovač alebo palivová lišta

4G

8.11.

Elektronická riadiaca jednotka

4H

8.12.   Ustanovenia týkajúce sa nádrží na LNG

8.12.1.   Nádrže na LNG musia byť typovo schválené podľa ustanovení uvedených v prílohe 3B k tomuto predpisu.

8.12.2.   Systém musí byť zabezpečený tak, aby sa zabránilo preplneniu palivovej nádrže.

8.13.   Ustanovenia týkajúce sa komponentov pripevnených k nádrži na LNG

8.13.1.   Nádrž na LNG musí byť vybavená minimálne týmito komponentmi, ktoré môžu byť buď samostatné, alebo kombinované (osobitná pozornosť sa venuje tomu, aby sa zabránilo zachytávaniu LNG):

| 8.13.1.1. | bezpečnostný tlakový ventil; |
| --- | --- |

8.13.1.1.

bezpečnostný tlakový ventil;

| 8.13.1.2. | ručne ovládaný ventil; |
| --- | --- |

8.13.1.2.

ručne ovládaný ventil;

| 8.13.1.3. | automatický ventil; |
| --- | --- |

8.13.1.3.

automatický ventil;

| 8.13.1.4. | zariadenie obmedzujúce nadmerný prietok. |
| --- | --- |

8.13.1.4.

zariadenie obmedzujúce nadmerný prietok.

8.13.2.   Nádrž môže byť v prípade potreby vybavená plynotesným puzdrom.

8.13.3.   Komponenty uvedené v bodoch 8.13.1.1 až 8.13.1.4 musia byť typovo schválené podľa ustanovení uvedených v prílohe 4 k tomuto predpisu.

8.14.-8.22.   Ustanovenia týkajúce sa ostaných komponentov LNG

Uvedené komponenty musia byť typovo schválené podľa ustanovení uvedených v prílohách, ktoré možno určiť z uvedenej tabuľky:

| Bod | Komponent | Príloha |
| --- | --- | --- |
| 8.15. | Výmenník tepla – odparovač LNG | 4I |
| 8.16. | Plniaca nádoba na LNG | 4J |
| 8.17. | Regulátor tlaku | 4K |
| 8.18. | Snímač/ukazovateľ tlaku a/alebo teploty LNG | 4L |
| 8.19. | Detektor zemného plynu | 4M |
| 8.20. | Automatický ventil, kontrolný ventil, bezpečnostný tlakový ventil, prepadový ventil, ručne ovládaný ventil a jednosmerný ventil | 4N |
| 8.21. | Palivové čerpadlo | 4O |
| 8.22. | Elektronická riadiaca jednotka | 4H |

Bod

Komponent

Príloha

8.15.

Výmenník tepla – odparovač LNG

4I

8.16.

Plniaca nádoba na LNG

4J

8.17.

Regulátor tlaku

4K

8.18.

Snímač/ukazovateľ tlaku a/alebo teploty LNG

4L

8.19.

Detektor zemného plynu

4M

8.20.

Automatický ventil, kontrolný ventil, bezpečnostný tlakový ventil, prepadový ventil, ručne ovládaný ventil a jednosmerný ventil

4N

8.21.

Palivové čerpadlo

4O

8.22.

Elektronická riadiaca jednotka

4H

9.   ZMENY TYPU KOMPONENTU CNG A/ALEBO LNG A ROZŠÍRENIE TYPOVÉHO SCHVÁLENIA

9.1.   Každá zmena typu komponentu CNG a/alebo LNG sa oznámi schvaľovaciemu úradu, ktorý vydal typové schválenie. Schvaľovací úrad potom môže buď:

| 9.1.1. | usúdiť, že je nepravdepodobné, že by vykonaná zmena mala výrazný nepriaznivý účinok a že daný komponent naďalej spĺňa požiadavky, alebo |
| --- | --- |

9.1.1.

usúdiť, že je nepravdepodobné, že by vykonaná zmena mala výrazný nepriaznivý účinok a že daný komponent naďalej spĺňa požiadavky, alebo

| 9.1.2. | rozhodnúť, či schvaľovací úrad musí nariadiť čiastočné alebo úplné zopakovanie skúšok. |
| --- | --- |

9.1.2.

rozhodnúť, či schvaľovací úrad musí nariadiť čiastočné alebo úplné zopakovanie skúšok.

9.2.   Potvrdenie alebo zamietnutie typového schválenia, v ktorom je špecifikovaná zmena, sa musí oznámiť postupom uvedeným v bode 7.3 zmluvným stranám dohody uplatňujúcim tento predpis.

9.3.   Príslušný schvaľovací úrad, ktorý vydáva rozšírenie typového schválenia pridelí poradové číslo každému formuláru oznámenia vyplnenému na účel takéhoto rozšírenia.

10.   (NESTANOVENÉ)

11.   ZHODA VÝROBY

Výrobné postupy sa musia zhodovať s postupmi stanovenými v doplnku 2 k dohode (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) a musia spĺňať tieto požiadavky:

| 11.1. | Každý zásobník na CNG sa podľa predpisov uvedených v prílohe 3A k tomuto predpisu musí skúšať pri tlaku vo výške minimálne 1,5-násobku pracovného tlaku.
  Každá nádrž na LNG sa podľa predpisov uvedených v prílohe 3B k tomuto predpisu musí skúšať pri tlaku vo výške minimálne 1,3-násobku pracovného tlaku (+ 0,1 MPa). |
| --- | --- |

11.1.

Každý zásobník na CNG sa podľa predpisov uvedených v prílohe 3A k tomuto predpisu musí skúšať pri tlaku vo výške minimálne 1,5-násobku pracovného tlaku.

Každá nádrž na LNG sa podľa predpisov uvedených v prílohe 3B k tomuto predpisu musí skúšať pri tlaku vo výške minimálne 1,3-násobku pracovného tlaku (+ 0,1 MPa).

| 11.2. | V prípade zásobníkov na CNG sa deštruktívna skúška pod hydraulickým tlakom podľa doplnku A.12 k prílohe 3A vykoná pre každý súbor vzoriek pozostávajúci z maximálne 200 zásobníkov vyrobených z tej istej šarže suroviny. |
| --- | --- |

11.2.

V prípade zásobníkov na CNG sa deštruktívna skúška pod hydraulickým tlakom podľa doplnku A.12 k prílohe 3A vykoná pre každý súbor vzoriek pozostávajúci z maximálne 200 zásobníkov vyrobených z tej istej šarže suroviny.

| 11.3. | Každý montážny celok ohybného palivového potrubia, ktorý sa používa pri vysokom a strednom tlaku (trieda 0, 1 a 5) podľa klasifikácie, ako je opísaná v bode 3 tohto predpisu, sa musí skúšať pri tlaku vo výške dvojnásobku pracovného tlaku. |
| --- | --- |

11.3.

Každý montážny celok ohybného palivového potrubia, ktorý sa používa pri vysokom a strednom tlaku (trieda 0, 1 a 5) podľa klasifikácie, ako je opísaná v bode 3 tohto predpisu, sa musí skúšať pri tlaku vo výške dvojnásobku pracovného tlaku.

12.   SANKCIE ZA NEZHODU VÝROBY

12.1.   Typové schválenie udelené pre typ komponentu podľa tohto predpisu môže byť v prípade neplnenia požiadaviek uvedených v bode 11 odňaté.

12.2.   Ak strana dohody uplatňujúca tento predpis odoberie typové schválenie, ktoré predtým udelila, oznámi to ihneď ostatným zmluvným stranám uplatňujúcim tento predpis prostredníctvom formulára zodpovedajúceho vzoru uvedeného v prílohe 2B k tomuto predpisu.

13.   (NESTANOVENÉ)

14.   DEFINITÍVNE ZASTAVENIE VÝROBY

Ak držiteľ typového schválenia úplne zastaví výrobu typu komponentu, ktorý bol schválený v súlade s týmto predpisom, informuje o tom schvaľovací úrad, ktorý udelil typové schválenie. Po prijatí príslušného oznámenia je tento úrad povinný to ďalej oznámiť ostatným zmluvným stranám dohody uplatňujúcim tento predpis prostredníctvom formulára podľa vzoru v prílohe 2B tohto predpisu.

15.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH SLUŽIEB ZODPOVEDNÝCH ZA VYKONÁVANIE SKÚŠOK TYPOVÉHO SCHVÁLENIA A NÁZVY A ADRESY SCHVAĽOVACÍCH ÚRADOV

Strany dohody uplatňujúce tento predpis sú povinné oznámiť Sekretariátu Organizácie spojených národov názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie skúšok typového schválenia a názvy a adresy schvaľovacích úradov, ktoré udeľujú typové schválenie, ktorým sa posielajú formuláre osvedčujúce typové schválenie vydané v iných krajinách alebo jeho rozšírenie, zamietnutie alebo odňatie.

ČASŤ II

Typové schválenie vozidiel z hľadiska montáže špecifických komponentov schváleného typu určených na používanie stlačeného zemného plynu (CNG) a/alebo skvapalneného zemného plynu (LNG) v pohonnom systéme vozidla

16.   ŽIADOSŤ O TYPOVÉ SCHVÁLENIE

16.1.   Žiadosť o typové schválenie vozidla z hľadiska montáže špecifických komponentov určených na používanie stlačeného zemného plynu (CNG) a/alebo skvapalneného zemného plynu (LNG) v pohonnom systéme vozidla predkladá výrobca vozidla alebo jeho riadne splnomocnený zástupca.

16.2.   K žiadosti sa prikladajú nasledujúce doklady vyhotovené trojmo: opis vozidla obsahujúci všetky relevantné údaje uvedené v prílohe 1B k tomuto predpisu.

16.3.   Technickej službe zodpovednej za vykonávanie skúšok typového schválenia sa predkladá vozidlo, ktoré reprezentuje typ vozidla, ktorý sa má schvaľovať.

17.   TYPOVÉ SCHVÁLENIE

17.1.   Ak vozidlo predložené na typové schválenie podľa tohto predpisu má všetky potrebné špecifické komponenty určené na používanie stlačeného zemného plynu (CNG) a/alebo skvapalneného zemného plynu (LNG) vo svojom pohonnom systéme a spĺňa požiadavky bodu 18, tomuto typu vozidla sa udelí typové schválenie.

17.2.   Každému schválenému typu vozidla sa pridelí číslo typového schválenia. Jeho prvé dve číslice označujú sériu zmien obsahujúcu posledné hlavné technické zmeny vykonané v predpise v čase udelenia typového schválenia.

17.3.   Oznámenie o typovom schválení alebo jeho zamietnutí či rozšírení pre typ vozidla CNG a/alebo LNG sa podľa tohto predpisu zasiela zmluvným stranám dohody uplatňujúcim tento predpis prostredníctvom formulára podľa vzoru v prílohe 2D k tomuto predpisu.

17.4.   Na viditeľnom a ľahko dostupnom mieste, špecifikovanom na osvedčení o typovom schválení uvedenom v bode 17.3, každého typu vozidla schváleného podľa tohto predpisu musí byť pripevnená medzinárodná značka typového schválenia pozostávajúca z:

| 17.4.1. | písmena „E“ v kruhu, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo krajiny, ktorá typové schválenie udelila; (12) |
| --- | --- |

17.4.1.

písmena „E“ v kruhu, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo krajiny, ktorá typové schválenie udelila; (12)

| 17.4.2. | čísla tohto predpisu, za ktorým nasleduje písmeno „R“, pomlčka a číslo typového schválenia vpravo od kruhu podľa bodu 17.4.1. |
| --- | --- |

17.4.2.

čísla tohto predpisu, za ktorým nasleduje písmeno „R“, pomlčka a číslo typového schválenia vpravo od kruhu podľa bodu 17.4.1.

17.5.   Ak vozidlo v krajine, ktorá udelila typové schválenie podľa tohto predpisu, zodpovedá vozidlu schválenému podľa jedného alebo viacerých iných predpisov pripojených k dohode, symbol predpísaný v bode 17.4.1 sa nemusí zopakovať; v takom prípade sa číslo predpisu a číslo typového schválenia a dodatočné symboly všetkých predpisov, na základe ktorých bolo typové schválenie udelené v krajine, ktorá udelila typové schválenie podľa tohto predpisu, umiestnia vo vertikálnych stĺpcoch vpravo od symbolu predpísaného v bode 17.4.1.

17.6.   Značka typového schválenia musí byť dobre čitateľná a nezmazateľná.

17.7.   Značka typového schválenia musí byť umiestnená v blízkosti štítku s údajmi o vozidle alebo na ňom.

17.8.   V prílohe 2C k tomuto predpisu sú uvedené príklady usporiadania uvedenej značky typového schválenia.

18.   POŽIADAVKY NA MONTÁŽ ŠPECIFICKÝCH KOMPONENTOV URČENÝCH NA POUŽÍVANIE STLAČENÉHO ZEMNÉHO PLYNU A/ALEBO SKVAPALNENÉHO ZEMNÉHO PLYNU V POHONNOM SYSTÉME VOZIDLA

18.1.   Všeobecne

18.1.1.   CNG a/alebo LNG systém vo vozidle musí pri pracovnom tlaku a prevádzkových teplotách, na ktoré bol navrhnutý a schválený, fungovať správne a bezpečne.

18.1.2.   Všetky komponenty systému musia byť schválené ako jednotlivé diely alebo multifunkčné časti podľa časti I tohto predpisu.

18.1.2.1.   Bez ohľadu na ustanovenia bodu 18.1.2 sa nevyžaduje žiadne samostatné typové schválenie elektronickej riadiacej jednotky CNG/LNG, ak je elektronická riadiaca jednotka CNG/LNG zabudovaná do elektronickej riadiacej jednotky motora a je súčasťou typového schválenia vozidla z hľadiska montáže podľa časti II tohto predpisu a predpisu č. 10. Typové schválenie vozidla musí zodpovedať príslušným ustanoveniam prílohy 4H k tomuto predpisu.

18.1.3.   Materiály použité v systéme musia byť vhodné pre použitie s CNG a/alebo LNG.

18.1.4.   Všetky komponenty systému musia byť správne upevnené.

18.1.5.   Systém CNG a/alebo LNG musí byť natlakovaný pri pracovnom tlaku a skúšaný na nepriepustnosť s aktívnym povrchovým činidlom bez toho, aby sa tvorili bubliny počas troch minút, alebo použitím preukázateľne rovnocennej metódy.

18.1.6.   Systém CNG a/alebo LNG sa montuje tak, aby mal najlepšiu možnú ochranu pred poškodením, ako je poškodenie spôsobené pohyblivými komponentmi vozidla, zrážkou, nečistotami na vozovke alebo v dôsledku nakladania a vykladania vozidla, či posunutia nákladu.

18.1.7.   K CNG a/alebo LNG systému nie je možné pripojiť žiadne iné zariadenia ako tie, ktoré sú bezprostredne potrebné kvôli správnemu fungovaniu motora motorového vozidla.

18.1.7.1.   Bez ohľadu na ustanovenia bodu 18.1.7 je možné vozidlá vybaviť vykurovacím systémom na ohrev priestoru pre cestujúcich a/alebo nákladného priestoru, ktorý je napojený na systém CNG a/alebo LNG.

18.1.7.2.   Vykurovací systém uvedený v bode 18.1.7.1 je prípustný, iba ak technické služby zodpovedné za vykonávanie typového schválenia uznajú, že vykurovací systém je dostatočne chránený a že nedôjde k nepriaznivému ovplyvneniu požadovanej činnosti normálneho systému CNG a/alebo LNG.

18.1.8.   Identifikácia vozidiel poháňaných CNG a/alebo LNG

18.1.8.1.   Vozidlá kategórie M2 a M3 vybavené systémom CNG musia mať nálepku podľa prílohy 6.

18.1.8.2.   Vozidlá kategórie M2 a M3 vybavené systémom LNG musia mať nálepku podľa prílohy 7.

18.1.8.3.   Táto nálepka musí byť umiestnená v prednej a zadnej časti vozidla kategórie M2 alebo M3 a na vonkajšej strane dverí vpravo (vozidlá pre ľavostrannú premávku) či vľavo (vozidlá pre pravostrannú premávku).

18.1.8.4.   Nálepka sa umiestni v blízkosti plniacej nádoby LNG a musí obsahovať požiadavky týkajúce sa plnenia. Požiadavky týkajúce sa plnenia musia zodpovedať odporúčaniam výrobcu.

18.2.   Ďalšie požiadavky

18.2.1.   Žiadny komponent systému CNG a/alebo LNG ani ochranné materiály, ktoré tvoria súčasť týchto komponentov, nesmú vyčnievať za obrysy vozidla, okrem plniacej jednotky, ak táto nevyčnieva o viac než 10 mm za bod svojho uchytenia.

18.2.2.   Musí sa zabezpečiť vhodný štít proti teplu pre komponenty umiestnené v jeho blízkosti a žiadny komponent systému CNG a/alebo LNG nesmie byť umiestnený vo vzdialenosti do 100 mm od výfuku alebo podobného zdroja tepla, pokiaľ taký komponent nie je primerane chránený pred teplom.

18.3.   Systém CNG

18.3.1.   Systém CNG musí obsahovať minimálne tieto komponenty:

| 18.3.1.1. | zásobník, resp. zásobníky alebo fľaša, resp. fľaše; |
| --- | --- |

18.3.1.1.

zásobník, resp. zásobníky alebo fľaša, resp. fľaše;

| 18.3.1.2. | indikátor tlaku alebo indikátor hladiny paliva; |
| --- | --- |

18.3.1.2.

indikátor tlaku alebo indikátor hladiny paliva;

| 18.3.1.3. | bezpečnostné tlakové zariadenie (spúšťané teplotou); |
| --- | --- |

18.3.1.3.

bezpečnostné tlakové zariadenie (spúšťané teplotou);

| 18.3.1.4. | automatický ventil fľaše; |
| --- | --- |

18.3.1.4.

automatický ventil fľaše;

| 18.3.1.5. | ručne ovládaný ventil; |
| --- | --- |

18.3.1.5.

ručne ovládaný ventil;

| 18.3.1.6. | regulátor tlaku; |
| --- | --- |

18.3.1.6.

regulátor tlaku;

| 18.3.1.7. | nastavovač prietoku plynu; |
| --- | --- |

18.3.1.7.

nastavovač prietoku plynu;

| 18.3.1.8. | zariadenie obmedzujúce nadmerný prietok; |
| --- | --- |

18.3.1.8.

zariadenie obmedzujúce nadmerný prietok;

| 18.3.1.9. | zariadenie na prívod plynu; |
| --- | --- |

18.3.1.9.

zariadenie na prívod plynu;

| 18.3.1.10. | plniacu jednotku alebo nádobu; |
| --- | --- |

18.3.1.10.

plniacu jednotku alebo nádobu;

| 18.3.1.11. | ohybné palivové potrubie; |
| --- | --- |

18.3.1.11.

ohybné palivové potrubie;

| 18.3.1.12. | neohybné palivové potrubie; |
| --- | --- |

18.3.1.12.

neohybné palivové potrubie;

| 18.3.1.13. | elektronickú riadiacu jednotku; |
| --- | --- |

18.3.1.13.

elektronickú riadiacu jednotku;

| 18.3.1.14. | armatúry; |
| --- | --- |

18.3.1.14.

armatúry;

| 18.3.1.15. | plynotesné puzdro pre komponenty namontované vnútri batožinového priestoru a kabíny pre cestujúcich. Ak dôjde k zničeniu plynotesného puzdra pri požiari, bezpečnostné tlakové zariadenie môže byť zakryté plynotesným puzdrom. |
| --- | --- |

18.3.1.15.

plynotesné puzdro pre komponenty namontované vnútri batožinového priestoru a kabíny pre cestujúcich. Ak dôjde k zničeniu plynotesného puzdra pri požiari, bezpečnostné tlakové zariadenie môže byť zakryté plynotesným puzdrom.

18.3.2.   Systém CNG môže obsahovať aj tieto komponenty:

| 18.3.2.1. | jednosmerný ventil alebo kontrolný ventil; |
| --- | --- |

18.3.2.1.

jednosmerný ventil alebo kontrolný ventil;

| 18.3.2.2. | bezpečnostný tlakový ventil; |
| --- | --- |

18.3.2.2.

bezpečnostný tlakový ventil;

| 18.3.2.3. | filter CNG; |
| --- | --- |

18.3.2.3.

filter CNG;

| 18.3.2.4. | snímač tlaku a/alebo teploty; |
| --- | --- |

18.3.2.4.

snímač tlaku a/alebo teploty;

| 18.3.2.5. | systém voľby paliva a elektrický systém; |
| --- | --- |

18.3.2.5.

systém voľby paliva a elektrický systém;

| 18.3.2.6. | BTZ (spúšťané tlakom); |
| --- | --- |

18.3.2.6.

BTZ (spúšťané tlakom);

| 18.3.2.7. | palivovú lištu. |
| --- | --- |

18.3.2.7.

palivovú lištu.

18.3.3.   Tlakový regulátor môže byť kombinovaný s doplnkovým automatickým ventilom.

18.3.4.   Systém LNG musí obsahovať aspoň tieto komponenty:

| 18.3.4.1. | nádrž, resp. nádrže alebo nádobu, resp. nádoby na LNG; |
| --- | --- |

18.3.4.1.

nádrž, resp. nádrže alebo nádobu, resp. nádoby na LNG;

| 18.3.4.2. | výmenník tepla/odparovač LNG; |
| --- | --- |

18.3.4.2.

výmenník tepla/odparovač LNG;

| 18.3.4.3. | bezpečnostný tlakový ventil LNG; |
| --- | --- |

18.3.4.3.

bezpečnostný tlakový ventil LNG;

| 18.3.4.4. | systém vetrania LNG; |
| --- | --- |

18.3.4.4.

systém vetrania LNG;

| 18.3.4.5. | nádobu na LNG; |
| --- | --- |

18.3.4.5.

nádobu na LNG;

| 18.3.4.6. | prepadový ventil LNG (zariadenie obmedzujúce nadmerný prietok); |
| --- | --- |

18.3.4.6.

prepadový ventil LNG (zariadenie obmedzujúce nadmerný prietok);

| 18.3.4.7. | ventil (ručný) LNG; |
| --- | --- |

18.3.4.7.

ventil (ručný) LNG;

| 18.3.4.8. | palivové potrubie na LNG; |
| --- | --- |

18.3.4.8.

palivové potrubie na LNG;

| 18.3.4.9. | hrdlá LNG; |
| --- | --- |

18.3.4.9.

hrdlá LNG;

| 18.3.4.10. | kontrolný ventil alebo jednosmerný ventil LNG; |
| --- | --- |

18.3.4.10.

kontrolný ventil alebo jednosmerný ventil LNG;

| 18.3.4.11. | indikátor tlaku alebo indikátor paliva LNG; |
| --- | --- |

18.3.4.11.

indikátor tlaku alebo indikátor paliva LNG;

| 18.3.4.12. | elektronickú riadiacu jednotku; |
| --- | --- |

18.3.4.12.

elektronickú riadiacu jednotku;

| 18.3.4.13. | detektor zemného plynu alebo plynotesné puzdro, pre vozidlá kategórie M. |
| --- | --- |

18.3.4.13.

detektor zemného plynu alebo plynotesné puzdro, pre vozidlá kategórie M.

18.3.5.   Systém LNG môže obsahovať aj tieto komponenty:

| 18.3.5.1. | regulátor tlaku LNG; |
| --- | --- |

18.3.5.1.

regulátor tlaku LNG;

| 18.3.5.2. | snímač tlaku a/alebo teploty LNG; |
| --- | --- |

18.3.5.2.

snímač tlaku a/alebo teploty LNG;

| 18.3.5.3. | palivové čerpadlo LNG; |
| --- | --- |

18.3.5.3.

palivové čerpadlo LNG;

| 18.3.5.4. | ukazovateľ hladiny LNG; |
| --- | --- |

18.3.5.4.

ukazovateľ hladiny LNG;

| 18.3.5.5. | automatický ventil LNG; |
| --- | --- |

18.3.5.5.

automatický ventil LNG;

| 18.3.5.6. | detektor zemného plynu; |
| --- | --- |

18.3.5.6.

detektor zemného plynu;

| 18.3.5.7. | plynotesné puzdro. |
| --- | --- |

18.3.5.7.

plynotesné puzdro.

18.3.6.   Komponenty vozidiel poháňaných LNG za výmenníkom tepla/odparovačom (plynná fáza) sa považujú za komponenty CNG.

18.4.   Montáž zásobníka a/alebo nádrží

18.4.1.   Zásobník a/alebo nádrž musia byť vo vozidle namontované natrvalo a nesmú sa namontovať do priestoru motora.

18.4.2.   Zásobník a/alebo nádrž musia byť namontované tak, aby nedochádzalo ku kontaktu kovu s kovom (okrem bodov uchytenia zásobníka, resp. zásobníkov a/alebo nádrže, resp. nádrží).

18.4.3.   Keď je vozidlo pripravené na používanie, zásobník a/alebo nádrž na palivo sa nesmie nachádzať nižšie než 200 mm od povrchu vozovky.

18.4.3.1.   Ustanovenia bodu 18.4.3 sa neuplatňujú, ak sú zásobník a/alebo nádrž vpredu a na bokoch primerane chránené a žiadna ich časť nie je nižšie ako táto ochranná konštrukcia.

18.4.4.   Zásobník, resp. zásobníky a/alebo nádrž, resp. nádrže na palivo musia byť namontované a pripevnené tak, aby pri ich úplnom naplnení boli absorbované – bez toho, aby došlo k poškodeniu – tieto zrýchlenia:

| | Vozidlá kategórie M1 a N1:






  a) | 20 g v smere jazdy; |
| --- | --- | --- |

Vozidlá kategórie M1 a N1:

a)

20 g v smere jazdy;

| b) | 8 g horizontálne, kolmo na smer jazdy. |
| --- | --- |

b)

8 g horizontálne, kolmo na smer jazdy.

| | Vozidlá kategórie M2 a N2:






  a) | 10 g v smere jazdy; |
| --- | --- | --- |

Vozidlá kategórie M2 a N2:

a)

10 g v smere jazdy;

| b) | 5 g horizontálne, kolmo na smer jazdy. |
| --- | --- |

b)

5 g horizontálne, kolmo na smer jazdy.

| | Vozidlá kategórie M3 a N3:






  a) | 6,6 g v smere jazdy; |
| --- | --- | --- |

Vozidlá kategórie M3 a N3:

a)

6,6 g v smere jazdy;

| b) | 5 g horizontálne, kolmo na smer jazdy. |
| --- | --- |

b)

5 g horizontálne, kolmo na smer jazdy.

Namiesto praktických skúšok je možné použiť metódu výpočtu, ak žiadateľ preukáže jej ekvivalentnosť pri typovom schvaľovaní k spokojnosti technickej služby.

18.5.   Príslušenstvo pripevnené k zásobníku, resp. zásobníkom na CNG

18.5.1.   Automatický ventil fľaše

18.5.1.1.   Automatický ventil fľaše musí byť namontovaný priamo na každom zásobníku na CNG.

18.5.1.2.   Automatický ventil fľaše musí fungovať tak, aby bol prívod paliva uzavretý, keď je motor vypnutý, bez ohľadu na polohu vypínača zapaľovania, a zostáva uzavretý, kým motor nebeží. Na účely diagnostiky je povolené omeškanie 2 s.

18.5.1.3.   Bez toho, aby tým boli dotknuté ustanovenia bodu 18.5.1.2, automatický ventil fľaše môže zostať otvorený počas fáz riadeného vypnutia.

18.5.1.4.   Ak je automatický ventil fľaše počas fáz riadeného vypnutia uzavretý, tento ventil musí spĺňať podmienky bodu 2.2.4 prílohy 4A.

18.5.2.   Bezpečnostné tlakové zariadenie

18.5.2.1.   Bezpečnostné tlakové zariadenie (spúšťané teplotou) musí byť namontované na zásobníku, resp. zásobníkoch na palivo CNG tak, že sa môže vypustiť do plynotesného puzdra, ak toto puzdro spĺňa požiadavky uvedené v bode 18.5.5.

18.5.3.   Prepadový ventil na zásobníku na CNG

18.5.3.1.   Zariadenie obmedzujúce nadmerný prietok musí byť umiestnené v zásobníku, resp. zásobníkoch na CNG na automatickom ventile fľaše.

18.5.4.   Ručne ovládaný ventil

18.5.4.1.   Ručne ovládaný ventil je pevne pripevnený k fľaši na CNG, v ktorej môže byť zabudovaný automatický ventil fľaše.

18.5.5.   Plynotesné puzdro na zásobníku, resp. zásobníkoch na CNG

18.5.5.1.   Na zásobníku, resp. zásobníkoch paliva na CNG musí byť na jeho armatúrach namontované plynotesné puzdro, ktoré spĺňa požiadavky v bodoch 18.5.5.2 až 18.5.5.5, pokiaľ zásobník, resp. zásobníky na CNG nie sú namontované na vonkajšom povrchu vozidla.

18.5.5.2.   Plynotesné puzdro musí byť otvorené do atmosféry; v prípade potreby cez spojovaciu hadicu a ústie, ktoré musia byť odolné voči CNG.

18.5.5.3.   Vetrací otvor plynotesného puzdra nesmie smerovať do blatníkového oblúka a nesmie smerovať ani smerom k zdrojom tepla ako je výfuk.

18.5.5.4.   Každá spojovacia hadica a ústie na spodku karosérie motorového vozidla slúžiaca na vetranie plynotesného puzdra musí mať minimálnu svetlosť 450 mm2.

18.5.5.5.   Puzdro okolo armatúr na zásobníkoch na CNG a okolo spojovacích hadíc musí byť hermetické pri tlaku 10 kPa a bez trvalých deformácií. Za týchto okolností sa pripúšťa unikanie nepresahujúce 100 cm3 za hodinu.

18.5.5.6.   Spojovacia hadica musí byť zabezpečená svorkami alebo inými prostriedkami k plynotesnému puzdru a k ústiu, aby sa zabezpečilo ich plynotesné spojenie.

18.5.5.7.   Plynotesné puzdro musí pokrývať všetky komponenty namontované v batožinovom priestore a v priestore pre cestujúcich.

18.6.5.   BTZ (spúšťané tlakom)

18.5.6.1.   BTZ (spúšťané tlakom) sa aktivuje a odvetrá plyn nezávisle od BTZ (spúšťaného teplotou).

18.5.6.2.   BTZ (spúšťané tlakom) sa namontuje na palivový zásobník, resp. zásobníky tak, aby k uvoľneniu došlo do plynotesného puzdra, ak toto puzdro spĺňa požiadavky uvedené v bode 18.5.5.

18.6.   Príslušenstvo namontované na nádrže na LNG

18.6.1.   Automatický ventil

18.6.1.1.   Automatický ventil sa namontuje do potrubia dodávajúceho palivo, priamo na každú nádrž na LNG (v chránenej polohe).

18.6.1.2.   Automatický ventil musí fungovať tak, aby bol prívod paliva uzavretý, keď je motor vypnutý, bez ohľadu na polohu vypínača zapaľovania, a zostáva uzavretý, kým motor nebeží. Na účely diagnostiky je povolené omeškanie 2 s.

18.6.1.3.   Bez toho, aby tým boli dotknuté ustanovenia bodu 18.6.1.2, môže automatický ventil zostať otvorený počas fáz riadeného vypnutia.

18.6.1.4.   Ak je automatický ventil počas fáz riadeného vypnutia uzavretý, tento ventil musí spĺňať podmienky bodu 2.2.4 prílohy 4A.

18.6.2.   Prepadový ventil

Prepadový ventil sa môže namontovať vo vnútri nádrže na LNG alebo priamo na nádrž (v chránenej polohe).

18.6.3.   Bezpečnostný tlakový ventil (primárny)

Výstup primárneho bezpečnostného tlakového ventilu sa pripojí k otvorenému koncu vetracieho systému, aby sa odviedol plyn preč na vyššiu úroveň. Musí sa dbať na to, aby sa zabránilo akémukoľvek zablokovaniu alebo zamrznutiu vetracieho systému. Primárny bezpečnostný tlakový ventil LNG nesmie odvádzať plyn do plynotesného puzdra (ak je namontované).

18.6.4.   Bezpečnostný tlakový ventil (sekundárny)

Sekundárny bezpečnostný tlakový ventil môže odvádzať plyn bezprostredne zo svojho výstupu. Musí sa zabezpečiť ochrana proti prieniku vody a poškodeniu. Výstup sekundárneho bezpečnostného tlakového ventilu nesmie byť pripojený k rovnakému vetraciemu systému ako v prípade primárneho tlakového ventilu. Sekundárny bezpečnostný tlakový ventil LNG nesmie odvádzať plyn do plynotesného puzdra (ak je namontované).

18.6.5.   Ručne ovládaný uzatvárací ventil pre palivo

Ručne ovládaný uzatvárací ventil sa montuje priamo na nádrž na LNG (v chránenej polohe). Mal by byť ľahko prístupný. Ručne ovládaný uzatvárací ventil môže byť zabudovaný v automatickom ventile.

18.6.6.   Ručne ovládaný uzatvárací ventil pre pary

Ručne ovládaný uzatvárací ventil pre pary sa montuje priamo na nádrž na LNG (v chránenej polohe). Mal by byť ľahko prístupný.

18.6.7.   Vetracie hrdlo alebo konektor

Vetracie hrdlo alebo konektor sa môžu namontovať vo vnútri nádrže na LNG alebo priamo na nádrž na LNG (v chránenej polohe). Mali by byť ľahko prístupné. Vetracie hrdlo musí zodpovedať svojmu účelu pri teplotách uvedených v prílohe 5O pri pracovnom tlaku nádrže na LNG.

18.6.8.   Systém regulácie vetrania

Primárny bezpečnostný tlakový ventil musí byť trubicou spojený s vetracou šachtou, ktorá siaha do vyššej úrovne. Výstupy primárneho a sekundárneho bezpečnostného tlakového ventilu musia byť chránené pred znečistením špinou, úlomkami, snehom, ľadom a/alebo vodou. Vetracia šachta musí byť dimenzovaná tak, aby sa zabránilo obmedzeniu prietoku z dôvodu poklesu tlaku. Plyn vychádzajúci z vetracej šachty alebo zo sekundárneho bezpečnostného tlakového ventilu nesmie prenikať do uzavretých plôch, iných vozidiel, systémov so saním vzduchu namontovaných zvonku (t. j. klimatizačné systémy), sacieho systému alebo výfukového systému motora. V prípade dvojitých nádrží môže potrubie z výstupov primárneho bezpečnostného tlakového ventilu pre každú nádrž nasávať plyn do spoločnej vetracej šachty.

18.7.   Neohybné a ohybné palivové potrubia

18.7.1.   Neohybné palivové potrubia na CNG musia byť vyrobené z bezšvového materiálu: buď z nehrdzavejúcej ocele alebo z ocele s povrchovou úpravou odolnou proti korózii.

18.7.1.1.   Neohybné palivové potrubia na LNG musia byť vyrobené z austenitickej nehrdzavejúcej ocele alebo medi; môžu byť bezšvové alebo zvárané.

18.7.2.   V triedach 0, 1 alebo 2 je možné neohybné palivové potrubie na CNG zameniť ohybným.

18.7.2.1.   V triede 5 je možné neohybné palivové potrubie na LNG zameniť ohybným.

18.7.3.   Ohybné palivové potrubie na CNG a LNG musí spĺňať príslušné požiadavky z prílohy 4B k tomuto predpisu.

18.7.4.   Neohybné palivové potrubia musia byť upevnené tak, aby neboli vystavené vibrácii alebo namáhaniu.

18.7.5.   Ohybné palivové potrubia na CNG a/alebo LNG musia byť upevnené tak, aby neboli vystavené vibrácii alebo namáhaniu.

18.7.6.   V bode upevnenia musí byť palivové potrubie (ohybné i neohybné) upevnené tak, aby nedochádzalo ku kontaktu kovu s kovom.

18.7.7.   Neohybné a ohybné palivové potrubia nesmú byť umiestnené vo zdvíhacích bodoch.

18.7.8.   V bodoch prechodu musia byť palivové potrubia chránené ochranným materiálom.

18.7.9.   Palivové potrubie na LNG musí byť izolované alebo chránené v tých miestach, v ktorých môže nízka teplota poškodiť iné komponenty a/alebo ublížiť ľuďom.

18.8.   Armatúry alebo plyno-inštalačné spojky medzi komponentmi

18.8.1.   V prípade CNG nie sú prípustné letované spoje a svorkové kompresné spoje. V prípade LNG nie sú prípustné svorkové kompresné spoje.

18.8.2.   Rúrky z nehrdzavejúcej ocele sa spájajú len úchytkami z nehrdzavejúcej ocele.

18.8.3.   Rozvodné bloky pre CNG sa musia vyhotovovať z nekorodujúcich materiálov.

18.8.4.   Neohybné palivové potrubie musí byť spojené vhodnými spojmi, napr. dvojzložkovými kompresnými spojmi na oceľových rúrkach a spojmi s upínacími krúžkami kužeľovito skosenými na obidvoch stranách.

18.8.5.   Počet spojov musí byť obmedzený na minimum.

18.8.6.   Všetky spoje musia byť v miestach, ku ktorým je možný prístup pre kontrolu.

18.8.7.   Palivové potrubie v priestore pre cestujúcich alebo v uzavretom batožinovom priestore by nemalo byť dlhšie ako je odôvodnene potrebné a v každom prípade by malo byť chránené plynotesným puzdrom.

18.8.7.1.   Ustanovenia bodu 18.8.7 sa netýkajú vozidiel kategórie M2 alebo M3, kde sú prívody paliva a spoje spojené s prírubou, ktorá je odolná voči CNG a je otvorom spojená s atmosférou.

18.9.   Automatický ventil

18.9.1.   V prípade systémov CNG je možné na palivovom potrubí v maximálnej blízkosti regulátora tlaku namontovať dodatočný automatický ventil.

18.9.2.   Automatický ventil sa inštaluje v systéme LNG čo možno najbližšie za odparovačom.

18.10.   Plniaca jednotka alebo nádoba

18.10.1.   Plniaca jednotka musí byť chránená proti otáčaniu a chránená pred špinou a vodou.

18.10.2.   Ak sa zásobník alebo nádrž na CNG/LNG montuje do priestoru pre cestujúcich alebo do uzavretého batožinového priestoru, plniaca jednotka musí byť umiestnená na vonkajšej strane vozidla alebo v priestore motora.

18.10.3.   V prípade vozidiel kategórie M1 a N1 musí plniaca jednotka (nádoba) CNG spĺňať špecifikácie výkresu uvedené na obrázku 1 prílohy 4F.

18.10.4.   V prípade vozidiel triedy M2, M3, N2 a N3 plniaca jednotka (nádoba) CNG musí byť v súlade so špecifikáciami výkresu uvedenými na obrázku 1 alebo na obrázku 2 prílohy 4F alebo so špecifikáciami výkresu uvedenými na obrázku 1 prílohy 4F len pre CNG.

18.11.   Systém voľby paliva a elektroinštalácia

18.11.1.   Elektrické komponenty systému CNG/LNG musia byť chránené pred preťažením.

18.11.2.   Vozidlá s viac než jedným palivovým systémom musia mať systém voľby paliva, ktorý zabráni prítoku plynného paliva do benzínovej alebo naftovej nádrže, ako aj prítoku benzínu alebo nafty do nádrže plynného paliva, a to aj v prípade nesprávneho fungovania systému voľby paliva.

18.11.3.   Tieto opatrenia sa preukážu pri typovom schvaľovaní.

18.11.4.   Elektrické spoje a komponenty v plynotesnom puzdre musia byť konštruované tak, aby nevznikali iskry.

18.12.   Systém LNG musí byť navrhnutý tak, aby zabránil akémukoľvek zachytávaniu LNG.

18.13.   Systém LNG vo vozidlách kategórie M musí byť vybavený detektorom zemného plynu a/alebo plynotesným puzdrom. Systém LNG vo vozidlách kategórie N môže byť vybavený detektorom zemného plynu, ak sa nádrž na uskladnenie paliva a príslušné potrubie montujú na vonkajší povrch vozidla bez možnosti zachytávania plynu (ako v bode 18.12). Ak je nádrž na uskladnenie paliva umiestnená vo vnútri nákladového priestoru vozidla kategórie N, potom sú detektor zemného plynu a/alebo plynotesné puzdro povinné.

19.   ZHODA VÝROBY

19.1.   Zhoda výrobných postupov musí vyhovovať postupom stanoveným v doplnku 2 k dohode, (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2).

20.   SANKCIE ZA NEZHODU VÝROBY

20.1.   Typové schválenie udelené typu vozidla podľa tohto predpisu je možné v prípade neplnenia požiadaviek uvedených v bode 18 odňať.

20.2.   Ak zmluvná strana dohody uplatňujúca tento predpis odníme typové schválenie, ktoré predtým udelila, oznámi to ihneď ostatným zmluvným stranám uplatňujúcim tento predpis prostredníctvom formulára podľa vzoru v prílohe 2D k tomuto predpisu.

21.   ZMENY A ROZŠÍRENIE TYPOVÉHO SCHVÁLENIA VOZIDLA

21.1.   Každá zmena typu montáže špecifických komponentov určených na používanie stlačeného zemného plynu a/alebo skvapalneného zemného plynu v pohonnom systéme vozidla sa oznámi schvaľovaciemu úradu, ktorý schválil vozidlo. Schvaľovací úrad potom môže buď:

| 21.1.1. | usúdiť, že vykonané úpravy zrejme nemajú výrazný nepriaznivý vplyv a že dané vozidlo v každom prípade ešte spĺňa požiadavky, alebo |
| --- | --- |

21.1.1.

usúdiť, že vykonané úpravy zrejme nemajú výrazný nepriaznivý vplyv a že dané vozidlo v každom prípade ešte spĺňa požiadavky, alebo

| 21.1.2. | požadovať ďalší skúšobný protokol od technickej služby zodpovednej za vykonávanie skúšok. |
| --- | --- |

21.1.2.

požadovať ďalší skúšobný protokol od technickej služby zodpovednej za vykonávanie skúšok.

21.2.   Potvrdenie alebo zamietnutie typového schválenia, v ktorom je špecifikovaná zmena, sa musí oznámiť zmluvným stranám dohody uplatňujúcim tento predpis prostredníctvom formulára podľa vzoru v prílohe 2D k tomuto predpisu.

21.3.   Príslušný schvaľovací úrad, ktorý udeľuje rozšírenie typového schválenia, priradí každému rozšíreniu poradové číslo a informuje o tom ostatné strany dohody z roku 1958 uplatňujúce tento predpis prostredníctvom oznamovacieho formulára podľa vzoru v prílohe 2D k tomuto predpisu.

22.   DEFINITÍVNE ZASTAVENIE VÝROBY

Ak držiteľ typového schválenia prestane definitívne vyrábať typ vozidla, ktoré bolo schválené v súlade s týmto predpisom, informuje o tom schvaľovací úrad, ktorý vydal typové schválenie. Po prijatí príslušného oznámenia daný úrad informuje o tom ostatné zmluvné strany dohody uplatňujúce tento predpis prostredníctvom oznamovacieho formulára podľa vzoru v prílohe 2D k tomuto predpisu.

23.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH SLUŽIEB ZODPOVEDNÝCH ZA VYKONÁVANIE SKÚŠOK TYPOVÉHO SCHVÁLENIA A NÁZVY A ADRESY SCHVAĽOVACÍCH ÚRADOV

Zmluvné strany dohody uplatňujúce tento predpis oznámia Sekretariátu Organizácie spojených národov názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie skúšok typového schválenia a názvy a adresy schvaľovacích úradov, ktoré udeľujú typové schválenie a ktorým sa majú zasielať formuláre osvedčujúce typové schválenie alebo jeho rozšírenie alebo zamietnutie alebo odňatie typového schválenia vydaného v iných krajinách.

24.   PRECHODNÉ USTANOVENIA

24.1.   Od oficiálneho dátumu nadobudnutia platnosti série zmien 01 tohto predpisu nesmie žiadna zmluvná strana uplatňujúca tento predpis odmietnuť udeliť alebo uznať typové schválenie podľa tohto predpisu zmeneného sériou zmien 01.

24.2.   Po uplynutí 12 mesiacov od dátumu nadobudnutia platnosti série zmien 01 tohto predpisu zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, udeľujú typové schválenie, len ak typ komponentov spĺňa požiadavky časti I tohto predpisu zmeneného sériou zmien 01 tohto predpisu.

24.3.   Typové schválenia komponentov uvedených v bode 4.72 okrem palivovej lišty, udelené podľa pôvodnej verzie tohto predpisu ostávajú v platnosti a uznávajú sa na účely ich montáže na vozidlá.

24.4.   Po uplynutí 18 mesiacov od dátumu nadobudnutia platnosti série zmien 01 tohto predpisu zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, udeľujú typové schválenie, len ak typ vozidla spĺňa požiadavky časti II tohto predpisu zmeneného sériou zmien 01 tohto predpisu.

24.5.   Do 12 mesiacov od dátumu nadobudnutia platnosti série zmien 01 tohto predpisu môžu zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, naďalej udeľovať typové schválenie komponentu podľa pôvodnej verzie tohto predpisu bez ohľadu na ustanovenia série zmien 01.

24.6.   Do 18 mesiacov od dátumu nadobudnutia platnosti série zmien 01 tohto predpisu môžu zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, naďalej udeľovať typové schválenie vozidla podľa pôvodnej verzie tohto predpisu bez ohľadu na ustanovenia série zmien 01.

24.7.   Bez ohľadu na ustanovenia bodov 24.5 a 24.6 nesmú zmluvné strany uplatňujúce tento predpis odmietnuť rozšírenie typového schválenia existujúcich typov komponentu alebo vozidla, ktoré boli vydané podľa tohto predpisu bez ohľadu na ustanovenia série zmien 01 tohto predpisu.

---

(1)  Ako je vymedzené v Konsolidovanej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, bod 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(2)  American Society for Testing and Materials (Americká spoločnosť pre skúšky a materiály).

(3)  British Standard Institution (Britský inštitút pre normalizáciu).

(4)  Európska norma.

(5)  International Organization for Standardization (Medzinárodná organizácia pre normalizáciu).

(6)  National Assosiation of Corrosion Engineers (Národné združenie inžinierov pre oblasť korózie).

(7)  Európska hospodárska komisia Organizácie spojených národov; predpisy.

(8)  United States of America Federal Regulations (Federálne predpisy USA).

(9)  Society of Automotive Engineers (Spoločnosť automobilových inžinierov).

(10)  [n] označuje veľkosť vzorky, ktorú stanovuje schvaľovací úrad.

(11)  Rozlišovacie čísla zmluvných strán dohody z roku 1958 sú uvedené v prílohe 3 ku Konsolidovanej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, Annex 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(12)  Rozlišovacie čísla zmluvných strán dohody z roku 1958 sú uvedené v prílohe 3 ku Konsolidovanej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, Annex 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

---

PRÍLOHA 1A

ZÁKLADNÉ CHARAKTERISTIKY KOMPONENTOV CNG/LNG

1.   (Nestanovené)

1.2.4.5.1.   Opis systému:

1.2.4.5.2.   Regulátor, resp. regulátory tlaku CNG: áno/nie (1)

1.2.4.5.2.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.2.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.2.5.   Výkresy: ...

1.2.4.5.2.6.   Počet hlavných nastavovacích bodov: ...

1.2.4.5.2.7.   Opis spôsobu nastavovania prostredníctvom hlavných nastavovacích bodov: ...

1.2.4.5.2.8.   Počet nastavovacích bodov pri voľnobehu: ...

1.2.4.5.2.9.   Opis spôsobu nastavovania prostredníctvom nastavovacích bodov pri voľnobehu: ...

1.2.4.5.2.10.   Iné možnosti nastavovania: ak áno, ktoré (opis a výkresy):

1.2.4.5.2.11.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... kPa

1.2.4.5.2.12.   Materiál: ...

1.2.4.5.2.13.   Prevádzkové teploty (2): ... °C

1.2.4.5.3.   Zmiešavač plynu CNG/vzduchu: áno/nie (1)

1.2.4.5.3.1.   Číslo: ...

1.2.4.5.3.2.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.3.3.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.3.4.   Výkresy: ...

1.2.4.5.3.5.   Možnosti nastavovania: ...

1.2.4.5.3.6.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... kPa

1.2.4.5.3.7.   Materiál: ...

1.2.4.5.3.8.   Prevádzkové teploty (2): ... °C

1.2.4.5.4.   Nastavovač prietoku plynu CNG: áno/nie (1)

1.2.4.5.4.1.   Číslo: ...

1.2.4.5.4.2.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.4.3.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.4.4.   Výkresy: ...

1.2.4.5.4.5.   Možnosti nastavovania (opis) ...

...

1.2.4.5.4.6.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... kPa

1.2.4.5.4.7.   Materiál: ...

1.2.4.5.4.8.   Prevádzkové teploty (2): ... °C

1.2.4.5.5.   Vstrekovač, resp. vstrekovače plynu CNG: áno/nie (1)

1.2.4.5.5.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.5.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.5.3.   Identifikácia: ...

1.2.4.5.5.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... kPa

1.2.4.5.5.5.   Montážne výkresy: ...

1.2.4.5.5.6.   Materiál: ...

1.2.4.5.5.7.   Prevádzkové teploty (2): ... °C

1.2.4.5.6.   Elektronická riadiaca jednotka (pre CNG a/alebo LNG): áno/nie (1)

1.2.4.5.6.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.6.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.6.3.   Možnosti nastavovania: ...

1.2.4.5.6.4.   Základné softvérové princípy: ...

1.2.4.5.6.5.   Prevádzkové teploty (2): ... °C

1.2.4.5.7.   Zásobník, resp. zásobníky alebo fľaša, resp. fľaše na CNG: áno/nie (1)

Nádrž, resp. nádrže alebo nádoba, resp. nádoby na LNG: áno/nie (1)

1.2.4.5.7.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.7.2.   Typ, resp. typy (vrátane výkresov): ...

1.2.4.5.7.3.   Objem: ... litrov

1.2.4.5.7.4.   Výkresy montáže zásobníka/nádrže: ...

1.2.4.5.7.5.   Rozmery: ...

1.2.4.5.7.6.   Materiál: ...

1.2.4.5.8.   Príslušenstvo zásobníka na CNG/nádrže na LNG:

1.2.4.5.8.1.   Indikátor tlaku: áno/nie (1)

1.2.4.5.8.1.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.8.1.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.8.1.3.   Princíp prevádzky: plavák/iné (1) (vrátane opisu alebo výkresov):

1.2.4.5.8.1.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... MPa

1.2.4.5.8.1.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.3.1.6.   Prevádzkové teploty (2): ... °C

1.2.4.5.8.2.   Bezpečnostný tlakový ventil (vypúšťací ventil): áno/nie (1)

1.2.4.5.8.2.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.8.2.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.8.2.3.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... MPa

1.2.4.5.8.2.4.   Materiál: ...

1.2.4.5.8.2.5.   Prevádzkové teploty (2): ... °C

1.2.4.5.8.3.   Automatický ventil fľaše

1.2.4.5.8.3.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.8.3.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.8.3.3.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... MPa

1.2.4.5.8.3.4.   Materiál: ...

1.2.4.5.8.3.5.   Prevádzkové teploty (2): ... °C

1.2.4.5.8.4.   Prepadový ventil: áno/nie (1)

1.2.4.5.8.4.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.8.4.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.8.4.3.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... MPa

1.2.4.5.8.4.4.   Materiál: ...

1.2.4.5.8.4.5.   Prevádzkové teploty (2): ... °C

1.2.4.5.8.5.   Plynotesné puzdro: áno/nie (1)

1.2.4.5.8.5.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.8.5.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.8.5.3.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... MPa

1.2.4.5.8.5.4.   Materiál: ...

1.2.4.5.8.5.5.   Prevádzkové teploty (2): ... °C

1.2.4.5.8.6.   Ručne ovládaný ventil: áno/nie (1)

1.2.4.5.8.6.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.8.6.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.8.6.3.   Výkresy: ...

1.2.4.5.8.6.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... MPa

1.2.4.5.8.6.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.8.6.6.   Prevádzkové teploty (2): ... °C

1.2.4.5.9.   Bezpečnostné tlakové zariadenie (spúšťané teplotou): áno/nie (1)

1.2.4.5.9.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.9.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.9.3.   Opis a výkresy: ...

1.2.4.5.9.4.   Aktivačná teplota (2): ... °C

1.2.4.5.9.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.9.6.   Prevádzkové teploty (2): ... °C

1.2.4.5.10.   Plniaca jednotka alebo nádoba: áno/nie (1)

1.2.4.5.10.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.10.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.10.3.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... MPa

1.2.4.5.10.4.   Opis a výkresy: ...

1.2.4.5.10.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.10.6.   Prevádzkové teploty (2): ... °C

1.2.4.5.11.   Ohybné palivové potrubia: áno/nie (1)

1.2.4.5.11.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.11.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.11.3.   Opis: ...

1.2.4.5.11.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... kPa

1.2.4.5.11.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.11.6.   Prevádzkové teploty (2): ... °C

1.2.4.5.12.   Snímač, resp. snímače tlaku a teploty: áno/nie (1)

1.2.4.5.12.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.12.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.12.3.   Opis: ...

1.2.4.5.12.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... kPa

1.2.4.5.12.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.12.6.   Prevádzkové teploty (2): ... °C

1.2.4.5.13.   Filter, resp. filtre CNG: áno/nie (1)

1.2.4.5.13.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.13.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.13.3.   Opis: ...

1.2.4.5.13.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... kPa

1.2.4.5.13.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.13.6.   Prevádzkové teploty (2): ... °C

1.2.4.5.14.   Jednosmerný ventil, resp. ventily alebo kontrolný ventil, resp. ventily: áno/nie (1)

1.2.4.5.14.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.14.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.14.3.   Opis: ...

1.2.4.5.14.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... kPa

1.2.4.5.14.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.14.6.   Prevádzkové teploty (2): ... °C

1.2.4.5.15.   Pripojenie vykurovacieho systému k systému CNG/LNG: áno/nie (1)

1.2.4.5.15.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.15.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.15.3.   Opis a výkresy montáže: ...

1.2.4.5.16.   BTZ (spúšťané tlakom): áno/nie (1)

1.2.4.5.16.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.16.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.16.3.   Opis a výkresy: ...

1.2.4.5.16.4.   Aktivačný tlak (2): ... MPa

1.2.4.5.16.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.16.6.   Prevádzkové teploty (2): ... °C

1.2.4.5.17.   Palivová lišta: áno/nie (1)

1.2.4.5.17.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.17.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.17.3.   Opis: ...

1.2.4.5.17.4.   Pracovný tlak (2): ... kPa

1.2.4.5.17.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.17.6.   Prevádzkové teploty (2): ... °C

1.2.4.5.18.   Výmenník tepla/odparovač: áno/nie (1)

1.2.4.5.18.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.18.2.   Výkresy: ...

1.2.4.5.18.3.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... MPa

1.2.4.5.18.4.   Materiál: ...

1.2.4.5.18.5.   Prevádzkové teploty (2): ... °C

1.2.4.5.19.   Detektor zemného plynu: áno/nie (1)

1.2.4.5.19.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.19.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.19.3.   Výkresy: ...

1.2.4.5.19.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... MPa

1.2.4.5.19.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.19.6.   Prevádzkové teploty (2): ... °C

1.2.4.5.19.7.   Nastavovacie hodnoty ...

1.2.4.5.20.   Plniaca nádoba, resp. nádoby na LNG: áno/nie (1)

1.2.4.5.20.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.20.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.20.3.   Opis: ...

1.2.4.5.20.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... kPa

1.2.4.5.20.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.21.   Regulátor, resp. regulátory tlaku LNG: áno/nie (1)

1.2.4.5.21.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.21.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.21.3.   Opis: ...

1.2.4.5.21.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... kPa

1.2.4.5.21.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.22.   Snímač, resp. snímače tlaku a/alebo teploty LNG: áno/nie (1)

1.2.4.5.22.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.22.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.22.3.   Opis: ...

1.2.4.5.22.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... kPa

1.2.4.5.22.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.23.   Ručne ovládaný ventil, resp. ventily LNG: áno/nie (1)

1.2.4.5.23.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.23.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.23.3.   Opis: ...

1.2.4.5.23.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... kPa

1.2.4.5.23.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.24.   Automatický ventil, resp. ventily LNG: áno/nie (1)

1.2.4.5.24.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.24.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.24.3.   Opis: ...

1.2.4.5.24.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... kPa

1.2.4.5.24.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.25.   Jednosmerný ventil, resp. ventily LNG: áno/nie (1)

1.2.4.5.25.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.25.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.25.3.   Opis: ...

1.2.4.5.25.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... kPa

1.2.4.5.25.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.26.   Bezpečnostný tlakový ventil, resp. ventily LNG: áno/nie (1)

1.2.4.5.26.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.26.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.26.3.   Opis: ...

1.2.4.5.26.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... kPa

1.2.4.5.26.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.27.   Prepadový ventil, resp. ventily LNG: áno/nie (1)

1.2.4.5.27.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.27.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.27.3.   Opis: ...

1.2.4.5.27.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... kPa

1.2.4.5.27.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.28.   Palivové čerpadlo, resp. čerpadlá LNG: áno/nie (1)

1.2.4.5.28.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.28.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.28.3.   Opis: ...

1.2.4.5.28.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (2): ... kPa

1.2.4.5.28.5.   Umiestnenie vo vnútri/zvonka nádrže na LNG (1):

1.2.4.5.28.6.   Prevádzkové teploty (2): ... °C

1.2.5.   Chladiaci systém: (kvapalina/vzduch) (1)

1.2.5.1.   Opis systému/výkresy týkajúce sa systému CNG/LNG: ...

---

(1)  Nehodiace sa prečiarknite.

(2)  Uveďte odchýlku.

---

PRÍLOHA 1B

ZÁKLADNÉ CHARAKTERISTIKY VOZIDLA, MOTORU A SYSTÉMU CNG/LNG

0.   Opis vozidla(vozidiel)

0.1.   Značka: ...

0.2.   Typ, resp. typy: ...

0.3.   Meno a adresa výrobcu: ...

0.4.   Typ, resp. typy motora a číslo, resp. čísla typového schválenia: ...

1.   Opis motora, resp. motorov

1.1.   Výrobca: ...

1.1.1.   Kód, resp. kódy označenia motora výrobcom (vyznačené na motore alebo inými označovacími prostriedkami): ...

1.2.   Spaľovací motor

1.2.3.   (Nestanovené)

1.2.4.5.1.   (Nestanovené)

1.2.4.5.2.   Regulátor, resp. regulátory tlaku:

1.2.4.5.2.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.2.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.2.3.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... kPa

1.2.4.5.2.4.   Materiál: ...

1.2.4.5.2.5.   Prevádzkové teploty (1): ... °C

1.2.4.5.3.   Zmiešavač plynu/vzduchu: áno/nie (2)

1.2.4.5.3.1.   Číslo: ...

1.2.4.5.3.2.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.3.3.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.3.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... kPa

1.2.4.5.3.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.3.6.   Prevádzkové teploty (1): ... °C

1.2.4.5.4.   Nastavovač prietoku plynu: áno/nie (2)

1.2.4.5.4.1.   Číslo: ...

1.2.4.5.4.2.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.4.3.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.4.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... kPa

1.2.4.5.4.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.4.6.   Prevádzkové teploty (1): ... °C

1.2.4.5.5.   Vstrekovač, resp. vstrekovače plynu: áno/nie (2)

1.2.4.5.5.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.5.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.5.3.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... kPa

1.2.4.5.5.4.   Materiál: ...

1.2.4.5.5.5.   Prevádzkové teploty (1): ... °C

1.2.4.5.6.   Elektronická riadiaca jednotka: áno/nie (2)

1.2.4.5.6.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.6.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.6.3.   Základné softvérové princípy: ...

1.2.4.5.6.4.   Prevádzkové teploty (1): ... °C

1.2.4.5.7.   Zásobník, resp. zásobníky alebo fľaša, resp. fľaše na CNG: áno/nie (2)

Nádrž, resp. nádrže alebo nádoba, resp. nádoby na LNG: áno/nie (2)

1.2.4.5.7.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.7.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.7.3.   Objem: ... litrov

1.2.4.5.7.4.   Číslo typového schválenia: ...

1.2.4.5.7.5.   Rozmery: ...

1.2.4.5.7.6.   Materiál: ...

1.2.4.5.8.   Príslušenstvo zásobníka na CNG/nádrže na LNG:

1.2.4.5.8.1.   Indikátor tlaku:

1.2.4.5.8.1.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.8.1.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.8.1.3.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.2.4.5.8.1.4.   Materiál: ...

1.2.4.5.8.1.5.   Prevádzkové teploty (1): ... °C

1.2.4.5.8.2.   Bezpečnostný tlakový ventil (vypúšťací ventil): áno/nie (2)

1.2.4.5.8.2.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.8.2.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.8.2.3.   Pracovný tlak (1): ... MPa

1.2.4.5.8.2.4.   Materiál: ...

1.2.4.5.8.2.5.   Prevádzkové teploty (1): ... °C

1.2.4.5.8.3.   Automatický ventil, resp. ventily:

1.2.4.5.8.3.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.8.3.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.8.3.3.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.2.4.5.8.3.4.   Materiál: ...

1.2.4.5.8.3.5.   Prevádzkové teploty (1): ... °C

1.2.4.5.8.4.   Prepadový ventil: áno/nie (2)

1.2.4.5.8.4.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.8.4.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.8.4.3.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.2.4.5.8.4.4.   Materiál: ...

1.2.4.5.8.4.5.   Prevádzkové teploty (1): ... °C

1.2.4.5.8.5.   Plynotesné puzdro: áno/nie (2)

1.2.4.5.8.5.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.8.5.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.8.5.3.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.2.4.5.8.5.4.   Materiál: ...

1.2.4.5.8.5.5.   Prevádzkové teploty (1): ... °C

1.2.4.5.8.6.   Ručne ovládaný ventil:

1.2.4.5.8.6.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.8.6.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.8.6.3.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.2.4.5.8.6.4.   Materiál: ...

1.2.4.5.8.6.5.   Prevádzkové teploty (1): ... °C

1.2.4.5.9.   Bezpečnostné tlakové zariadenie (spúšťané teplotou): áno/nie (2)

1.2.4.5.9.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.9.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.9.3.   Aktivačná teplota (1): ... °C

1.2.4.5.9.4.   Materiál: ...

1.2.4.5.9.5.   Prevádzkové teploty (1): ... °C

1.2.4.5.10.   Plniaca jednotka alebo nádoba: áno/nie (2)

1.2.4.5.10.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.10.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.10.3.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.2.4.5.10.4.   Materiál: ...

1.2.4.5.10.5.   Prevádzkové teploty (1): ... °C

1.2.4.5.11.   Ohybné palivové potrubia: áno/nie (2)

1.2.4.5.11.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.11.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.11.3.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... kPa

1.2.4.5.11.4.   Materiál: ...

1.2.4.5.11.5.   Prevádzkové teploty (1): ... °C

1.2.4.5.12.   Snímač, resp. snímače tlaku a teploty: áno/nie (2)

1.2.4.5.12.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.12.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.12.3.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... kPa

1.2.4.5.12.4.   Materiál: ...

1.2.4.5.12.5.   Prevádzkové teploty (1): ... °C

1.2.4.5.13.   Filter CNG: áno/nie (2)

1.2.4.5.13.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.13.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.13.3.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... kPa

1.2.4.5.13.4.   Materiál: ...

1.2.4.5.13.5.   Prevádzkové teploty (1): ... °C

1.2.4.5.14.   Jednosmerný ventil, resp. ventily alebo kontrolný ventil, resp. ventily: áno/nie (2)

1.2.4.5.14.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.14.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.14.3.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... kPa

1.2.4.5.14.4.   Materiál: ...

1.2.4.5.14.5.   Prevádzkové teploty (1): ... °C

1.2.4.5.15.   Pripojenie vykurovacieho systému k systému CNG/LNG: áno/nie (2)

1.2.4.5.15.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.15.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.15.3.   Opis a výkresy montáže: ...

1.2.4.5.16.   BTZ (spúšťané tlakom): áno/nie (2)

1.2.4.5.16.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.16.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.16.3.   Aktivačný tlak (1): ... MPa

1.2.4.5.16.4.   Materiál: ...

1.2.4.5.16.5.   Prevádzkové teploty (1): ... °C

1.2.4.5.17.   Palivová lišta: áno/nie (2)

1.2.4.5.17.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.17.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.17.3.   Pracovný tlak (1): ... kPa

1.2.4.5.17.4.   Materiál: ...

1.2.4.5.17.5.   Prevádzkové teploty (1): ... °C

1.2.4.5.18.   Výmenník tepla/odparovač: áno/nie (2)...

1.2.4.5.18.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.18.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.18.3.   Výkresy: ...

1.2.4.5.18.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.2.4.5.18.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.18.6.   Prevádzkové teploty (1): ... °C

1.2.4.5.19.   Detektor zemného plynu: áno/nie (2)

1.2.4.5.19.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.19.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.19.3.   Výkresy: ...

1.2.4.5.19.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.2.4.5.19.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.19.6.   Prevádzkové teploty (1): ... °C

1.2.4.5.19.7.   Nastavovacie hodnoty ...

1.2.4.5.20.   Plniaca nádoba, resp. nádoby na LNG: áno/nie (2)

1.2.4.5.20.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.20.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.20.3.   Opis: ...

1.2.4.5.20.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... kPa

1.2.4.5.20.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.21.   Regulátor, resp. regulátory tlaku LNG: áno/nie (2)

1.2.4.5.21.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.21.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.21.3.   Opis: ...

1.2.4.5.21.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... kPa

1.2.4.5.21.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.22.   Snímač, resp. snímače tlaku a/alebo teploty LNG: áno/nie (2)

1.2.4.5.22.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.22.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.22.3.   Opis: ...

1.2.4.5.22.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... kPa

1.2.4.5.22.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.23.   Ručne ovládaný ventil, resp. ventily LNG: áno/nie (2)

1.2.4.5.23.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.23.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.23.3.   Opis: ...

1.2.4.5.23.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... kPa

1.2.4.5.23.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.24.   Automatický ventil, resp. ventily LNG: áno/nie (2)

1.2.4.5.24.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.24.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.24.3.   Opis: ...

1.2.4.5.24.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... kPa

1.2.4.5.24.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.25.   jednosmerný ventil, resp. ventily LNG: áno/nie (2)

1.2.4.5.25.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.25.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.25.3.   Opis: ...

1.2.4.5.25.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... kPa

1.2.4.5.25.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.26.   Bezpečnostný tlakový ventil, resp. ventily LNG: áno/nie (2)

1.2.4.5.26.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.26.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.26.3.   Opis: ...

1.2.4.5.26.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... kPa

1.2.4.5.26.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.27.   Prepadový ventil, resp. ventily LNG: áno/nie (2)

1.2.4.5.27.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.27.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.27.3.   Opis: ...

1.2.4.5.27.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... kPa

1.2.4.5.27.5.   Materiál: ...

1.2.4.5.28.   Palivové čerpadlo, resp. čerpadlá LNG: áno/nie (2)

1.2.4.5.28.1.   Značka, resp. značky: ...

1.2.4.5.28.2.   Typ, resp. typy: ...

1.2.4.5.28.3.   Opis: ...

1.2.4.5.28.4.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... kPa

1.2.4.5.28.5.   Umiestnenie vo vnútri/zvonka nádrže na LNG (2)

1.2.4.5.28.6.   Prevádzkové teploty (1): ...

1.2.4.5.29.   Ďalšia dokumentácia: ...

1.2.4.5.29.1.   Opis systému CNG/LNG (2)

1.2.4.5.29.2.   Usporiadanie systému (elektrické prípojky, podtlakové prípojky, hadičky na vyrovnávanie tlaku atď.): ...

1.2.4.5.29.3.   Výkres symbolu: ...

1.2.4.5.29.4.   Údaje o nastavovaní: ...

1.2.4.5.29.5.   Osvedčenie o vozidle na benzín, ak už bolo udelené: ...

1.2.5.   Chladiaci systém: (kvapalina/vzduch) (2)

---

(1)  Uveďte odchýlku.

(2)  Nehodiace sa prečiarknite.

---

PRÍLOHA 2A

USPORIADANIE ZNAČIEK TYPOVÉHO SCHVÁLENIA KOMPONENTU CNG/LNG

(pozri bod 7.2 tohto predpisu)

Image

Vyššie uvedená značka typového schválenia pripevnená na komponent CNG a/alebo LNG udáva, že tento komponent bol schválený v Taliansku (E3) podľa predpisu č. 110 pod schvaľovacím číslom 012439. Prvé dve číslice čísla typového schválenia udávajú, že schválenie bolo udelené v súlade s požiadavkami predpisu č. 110 zmeneného sériou zmien 01.

Písmeno „L“ udáva, že výrobok je vhodný na používanie s LNG.

Písmeno „M“ udáva, že výrobok je vhodný na používanie pri miernych teplotách.

Písmeno „C“ udáva, že výrobok je vhodný na používanie pri nízkych teplotách.

---

PRÍLOHA 2B

Image

Image

Dodatok

1.   Doplnkové informácie o typovom schvaľovaní typu komponentov CNG/LNG podľa predpisu č. 110

1.1.   Zásobníkový systém zemného plynu

1.1.1.   Zásobník, resp. zásobníky alebo fľaša, resp. fľaše (pre systém CNG)

1.1.1.1.   Rozmery: ...

1.1.1.2.   Materiál: ...

1.1.2.   Nádrž, resp. nádrže alebo nádoba, resp. nádoby (pre systém LNG)

1.1.2.1.   Objem: ...

1.1.2.2.   Materiál: ...

1.2.   Indikátor tlaku

1.2.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.2.2.   Materiál: ...

1.3.   Bezpečnostný tlakový ventil (vypúšťací ventil)

1.3.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.3.2.   Materiál: ...

1.4.   Automatický ventil, resp. ventily:

1.4.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.4.2.   Materiál: ...

1.5.   Prepadový ventil

1.5.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.5.2.   Materiál: ...

1.6.   Plynotesné puzdro

1.6.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky: ... MPa

1.6.2.   Materiál: ...

1.7.   Regulátor, resp. regulátory tlaku:

1.7.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.7.2.   Materiál: ...

1.8.   Jednosmerný ventil, resp. ventily alebo kontrolný ventil, resp. ventily

1.8.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.8.2.   Materiál: ...

1.9.   Bezpečnostné tlakové zariadenie (spúšťané teplotou)

1.9.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.9.2.   Materiál: ...

1.10.   Ručne ovládaný ventil

1.10.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.10.2.   Materiál: ...

1.11.   Ohybné palivové potrubia

1.11.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.11.2.   Materiál: ...

1.12.   Plniaca jednotka alebo nádoba

1.12.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.12.2.   Materiál: ...

1.13.   Vstrekovač, resp. vstrekovače plynu

1.13.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.13.2.   Materiál: ...

1.14.   Nastavovač prietoku plynu

1.14.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.14.2.   Materiál: ...

1.15.   Zmiešavač plynu/vzduchu

1.15.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.15.2.   Materiál: ...

1.16.   Elektronická riadiaca jednotka

1.16.1.   Základné softvérové princípy: ...

1.17.   Snímač, resp. snímače tlaku a teploty

1.17.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.17.2.   Materiál: ...

1.18.   Filter, resp. filtre CNG

1.18.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.18.2.   Materiál: ...

1.19.   BTZ (spúšťané tlakom)

1.19.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.19.2.   Materiál: ...

1.20.   Palivová lišta, resp. lišty

1.20.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.20.2.   Materiál: ...

1.21.   Výmenník, resp. výmenníky tepla/odparovač, resp. odparovače

1.21.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.21.2.   Materiál: ...

1.22.   Detektor, resp. detektory zemného plynu:

1.22.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.22.2.   Materiál ...

1.23.   Plniaca nádoba, resp. nádoby na LNG

1.23.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.23.2.   Materiál: ...

1.24.   Regulátor, resp. regulátory tlaku LNG

1.24.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.24.2.   Materiál: ...

1.25.   Snímač, resp. snímače tlaku a/alebo teploty LNG

1.25.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.25.2.   Materiál: ...

1.26.   Ručne ovládaný ventil, resp. ventily LNG

1.26.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.26.2.   Materiál: ...

1.27.   Automatický ventil, resp. ventily LNG

1.27.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.27.2.   Materiál: ...

1.28.   Jednosmerný ventil, resp. jednosmerné ventily LNG

1.28.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.28.2.   Materiál: ...

1.29.   Bezpečnostný tlakový ventil, resp. ventily LNG

1.29.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.29.2.   Materiál: ...

1.30.   Prepadový ventil, resp. ventily LNG

1.30.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.30.2.   Materiál: ...

1.31.   Palivové čerpadlo, resp. čerpadlá LNG

1.31.1.   Pracovný tlak, resp. tlaky (1): ... MPa

1.31.2.   Materiál: ...

---

(1)  Uveďte odchýlku.

---

PRÍLOHA 2C

USPORIADANIE ZNAČIEK TYPOVÉHO SCHVÁLENIA

VZOR A

(pozri bod 17.2 tohto predpisu)

Image

Uvedená značka typového schválenia pripevnená na vozidlo udáva, že z hľadiska montáže systému CNG/LNG určeného na používanie zemného plynu na pohon bolo vozidlo schválené v Taliansku (E3) podľa predpisu č. 110 pod číslom typového schválenia 012439. Prvé dve číslice čísla typového schválenia udávajú, že typové schválenie bolo udelené v súlade s požiadavkami predpisu č. 110 zmeneného sériou zmien 01.

Písmeno „L“ udáva, že výrobok je vhodný na používanie s LNG.

Písmeno „M“ udáva, že výrobok je vhodný na používanie pri miernych teplotách.

Písmeno „C“ udáva, že výrobok je vhodný na používanie pri nízkych teplotách.

VZOR B

(pozri bod 17.2 tohto predpisu)

Image

Uvedená značka typového schválenia pripevnená na vozidlo udáva, že z hľadiska montáže systému CNG/LNG určeného na používanie zemného plynu na pohon bolo vozidlo schválené v Taliansku (E3) podľa predpisu č. 110 pod číslom typového schválenia 012439. Prvé dve číslice čísla typového schválenia udávajú, že k dátumu, keď bolo typové schválenie udelené v súlade s požiadavkami predpisu č. 110 zmeneného sériou zmien 01, predpis č. 83 zahŕňal sériu zmien 05.

Písmeno „L“ udáva, že výrobok je vhodný na používanie s LNG.

Písmeno „M“ udáva, že výrobok je vhodný na používanie pri miernych teplotách.

Písmeno „C“ udáva, že výrobok je vhodný na používanie pri nízkych teplotách.

---

PRÍLOHA 2D

Image

---

PRÍLOHA 3

SKLADOVANIE ZEMNÉHO PLYNU AKO PALIVA VO VOZIDLE PRE MOTOROVÉ VOZIDLÁ

1.   ROZSAH PÔSOBNOSTI

1.1.   V prílohe 3A sa stanovujú minimálne požiadavky na ľahké opakovane plniteľné fľaše na plyn. Fľaše sú určené len na skladovanie stlačeného zemného plynu pod vysokým tlakom vo vozidle ako paliva pre motorové vozidlá, ku ktorým majú byť tieto fľaše pripevnené. Fľaše môžu byť vyrobené z akejkoľvek ocele, hliníka alebo nekovových materiálov, môžu mať akúkoľvek konštrukciu alebo byť vyrábané spôsobom vhodným pre špecifické prevádzkové podmienky. Táto príloha sa vzťahuje aj na kovové vložky z nehrdzavejúcej ocele bezšvovej alebo zváranej konštrukcie.

1.2.   V prílohe 3B sa stanovujú minimálne požiadavky na opakovane plniteľné palivové nádrže pre skvapalnený zemný plyn (LNG) používané vo vozidlách, ako aj požadované skúšobné metódy.

PRÍLOHA 3A

FĽAŠE NA PLYN – VYSOKOTLAKOVÉ FĽAŠE NA SKLADOVANIE STLAČENÉHO ZEMNÉHO PLYNU (CNG) VO VOZIDLE AKO PALIVA PRE MOTOROVÉ VOZIDLÁ

1.   ROZSAH PÔSOBNOSTI

Fľaše uvedené v tejto prílohe sú klasifikované v triede 0, ako sa uvádza v bode 3 tohto predpisu, a sú to:

| CNG-1 | Kovová |
| --- | --- |
| CNG-2 | Kovová vložka vystužená súvislým vláknom impregnovaným živicou (opláštenie v smere obvodu) |
| CNG-3 | Kovová vložka vystužená súvislým vláknom impregnovaným živicou (opláštenie v oboch smeroch) |
| CNG-4 | Súvislé vlákno impregnované živicou s nekovovou vložkou (celokompozitnou) |

CNG-1

Kovová

CNG-2

Kovová vložka vystužená súvislým vláknom impregnovaným živicou (opláštenie v smere obvodu)

CNG-3

Kovová vložka vystužená súvislým vláknom impregnovaným živicou (opláštenie v oboch smeroch)

CNG-4

Súvislé vlákno impregnované živicou s nekovovou vložkou (celokompozitnou)

Prevádzkové podmienky, ktorým budú fľaše vystavené, sú opísané v bode 4. Táto príloha vychádza z pracovného tlaku 20 MPa ustáleného pri 15 °C pre zemný plyn ako palivo s maximálnym tlakom pri plnení 26 MPa. Ostatné pracovné tlaky môžu byť vyrovnané nastavením tlaku pomocou príslušného faktora (pomeru). Napríklad systém s pracovným tlakom 25 MPa si bude vyžadovať násobenie tlakov faktorom 1,25.

Životnosť fľaše určí výrobca a môže sa líšiť podľa použitia. Definícia životnosti vychádza z 1 000-násobného naplnenia fľaše za rok s minimálnym počtom naplnení 15 000. Maximálna životnosť je 20 rokov.

V prípade kovových fliaš a fliaš s kovovou vložkou závisí ich životnosť od rýchlosti nárastu trhlín z únavy materiálu. Na vylúčenie prítomnosti kazov prekračujúcich maximálne prípustné rozmery sa vyžaduje ultrazvuková alebo iná ekvivalentná kontrola každej fľaše alebo vložky. Tento postup umožňuje optimalizáciu projektovania a výroby ľahkých fliaš používaných vo vozidlách na zemný plyn.

„Bezpečná doba životnosti“ celokompozitných fliaš s nekovovou nenosnou vložkou sa dokazuje použitím vhodných metód projektovania, kvalifikačných skúšok konštrukcie a kontroly počas výroby.

2.   ODKAZY (POZRI BOD 2 TOHTO PREDPISU)

3.   VYMEDZENIE POJMOV (POZRI BOD 4 TOHTO PREDPISU)

4.   PREVÁDZKOVÉ PODMIENKY

4.1.   Všeobecne

4.1.1.   Štandardné prevádzkové podmienky

Štandardné prevádzkové podmienky opísané v tejto časti sa uvádzajú ako základ pre projektovanie, výrobu, kontrolu, skúšanie a typové schvaľovanie fliaš, ktoré majú byť namontované vo vozidlách natrvalo a ktoré sa majú používať na uchovávanie zemného plynu pri teplotách okolia ako palivo pre ne.

4.1.2.   Použitie fliaš

Uvedené prevádzkové podmienky majú účel poskytnúť tiež informácie o tom, ako bezpečne používať fľaše vyrobené podľa tohto predpisu pre:

| a) | výrobcov fliaš; |
| --- | --- |

a)

výrobcov fliaš;

| b) | majiteľov fliaš; |
| --- | --- |

b)

majiteľov fliaš;

| c) | konštruktérov alebo dodávateľov zodpovedných za montáž fliaš; |
| --- | --- |

c)

konštruktérov alebo dodávateľov zodpovedných za montáž fliaš;

| d) | konštruktérov alebo majiteľov zariadenia používaného na plnenie fliaš vo vozidlách; |
| --- | --- |

d)

konštruktérov alebo majiteľov zariadenia používaného na plnenie fliaš vo vozidlách;

| e) | dodávateľov zemného plynu a |
| --- | --- |

e)

dodávateľov zemného plynu a

| f) | regulačné orgány, pod ktorých jurisdikciu spadá používanie fliaš. |
| --- | --- |

f)

regulačné orgány, pod ktorých jurisdikciu spadá používanie fliaš.

4.1.3.   Životnosť

Životnosť, počas ktorej sú fľaše bezpečné, určuje konštruktér fliaš na základe ich používania v prevádzkových podmienkach uvedených v tomto dokumente. Maximálna životnosť je 20 rokov.

4.1.4.   Pravidelná rekvalifikácia

Výrobca fliaš odporučí pravidelnú rekvalifikáciu na základe vizuálnej kontroly alebo skúšky výrobku používaného v prevádzkových podmienkach uvedených v tomto dokumente. Každá fľaša sa musí vizuálne skontrolovať aspoň raz za 48 mesiacov po dátume jej uvedenia do prevádzky vo vozidle (registrácia vozidla) a v čase jej opätovnej montáže, či nie je zvonku poškodená alebo narušená vrátane miest pod nosnými pruhmi. Vizuálnu kontrolu vykoná príslušná agentúra, ktorú povolil alebo uznal regulačný orgán, v súlade s technickou špecifikáciou výrobcu: fľaše bez označenia obsahujúceho povinné informácie, resp. s označením, kde sú povinné informácie nečitateľné, sa vyradia z prevádzky. Ak výrobca dokáže pozitívne identifikovať fľašu a jej sériové číslo, je možné vymeniť označenie, čím sa umožní ďalšie používanie fľaše v prevádzke.

4.1.4.1.   Fľaše, ktoré boli vystavené zrážke

Fľaše, ktoré boli vystavené zrážke vozidiel, musia absolvovať opakovanú kontrolu zo strany agentúry schválenej výrobcom, pokiaľ orgán s príslušnou právomocou nestanoví inak. Fľašu, ktorá pri zrážke nebola poškodená priamym zásahom, je možné vrátiť do prevádzky, v opačnom prípade sa pošle výrobcovi na preskúmanie.

4.1.4.2.   Fľaše vystavené ohňu

Fľaše, ktoré boli vystavené pôsobeniu ohňa, musia absolvovať opakovanú kontrolu zo strany agentúry schválenej výrobcom alebo sa vyradia a stiahnu z prevádzky.

4.2.   Maximálne hodnoty tlaku

Tlak vo fľaši musí byť obmedzený nasledovnými hodnotami:

| a) | tlak, ktorý sa ustáli na 20 MPa pri ustálenej teplote15 °C; |
| --- | --- |

a)

tlak, ktorý sa ustáli na 20 MPa pri ustálenej teplote15 °C;

| b) | 26 MPa ihneď po naplnení, nezávisle od teploty. |
| --- | --- |

b)

26 MPa ihneď po naplnení, nezávisle od teploty.

4.3.   Maximálny počet cyklov plnenia

Fľaše sú skonštruované tak, aby sa napĺňali na ustálený tlak 20 MPa pri ustálenej teplote 15 °C až 1 000-krát v každom roku prevádzkovania.

4.4.   Teplotný interval

4.4.1.   Ustálená teplota plynu

Ustálená teplota plynu vo fľaši sa môže pohybovať od – 40 °C do maximálne + 65 °C.

4.4.2.   Teplota fľaše

Teplota materiálov fľaše sa môže pohybovať od – 40 °C do maximálne + 82 °C.

Teploty nad + 65 °C by mali byť dostatočne lokálne, resp. krátke vo svojom trvaní, aby teplota plynu vo fľaši nikdy nepresiahla + 65 °C, okrem prípadov uvedených v bode 4.4.3.

4.4.3.   Prechodné teploty

Teploty plynu vznikajúce počas plnenia alebo vyprázdňovania môžu presahovať hraničné hodnoty v bode 4.4.1.

4.5.   Zloženie plynu

Do zemného plynu sa nesmie úmyselne pridávať metanol a/alebo glykol. Nádrž by mala byť skonštruovaná tak, aby ju bolo možné plniť zemným plynom spĺňajúcim ktorúkoľvek z týchto troch podmienok:

| a) | SAE J616 |
| --- | --- |

a)

SAE J616

| b) | Suchý plyn
  Obsah vodných pár by mal byť menej ako 32 mg/m3 a rosný bod pri – 9 °C pri tlaku 20 MPa. V prípade suchého plynu by nemali existovať obmedzenia na zložky s výnimkou: | sírovodíka a iných rozpustných sulfidov: 23 mg/m3 |
| --- | --- | --- |

b)

Suchý plyn

Obsah vodných pár by mal byť menej ako 32 mg/m3 a rosný bod pri – 9 °C pri tlaku 20 MPa. V prípade suchého plynu by nemali existovať obmedzenia na zložky s výnimkou:

sírovodíka a iných rozpustných sulfidov: 23 mg/m3

| | kyslíka: 1 objemové percento |
| --- | --- |

kyslíka: 1 objemové percento

Obsah vodíka musí byť obmedzený na maximálne 2 objemové percentá, ak sú fľaše vyrobené z ocele s medzou pevnosti v ťahu presahujúcou 950 MPa.

| c) | Mokrý plyn
  Plyn, ktorý obsahuje vodu v množstve vyššom ako b), obvykle spĺňa tieto limity pre obsah zložiek: | Sírovodík a iné rozpustné sulfidy: 23 mg/m3 |
| --- | --- | --- |

c)

Mokrý plyn

Plyn, ktorý obsahuje vodu v množstve vyššom ako b), obvykle spĺňa tieto limity pre obsah zložiek:

Sírovodík a iné rozpustné sulfidy: 23 mg/m3

| | Kyslík: 1 objemové percento |
| --- | --- |

Kyslík: 1 objemové percento

| | Oxid uhličitý: 4 objemové percentá |
| --- | --- |

Oxid uhličitý: 4 objemové percentá

| | Vodík: 0,1 objemového percenta |
| --- | --- |

Vodík: 0,1 objemového percenta

Pri mokrom plyne je potrebné mať aspoň 1 mg kompresorového oleja na kg plynu ako ochranu kovových fliaš a vložiek.

4.6.   Vonkajšie povrchy

Fľaše nie sú dimenzované tak, aby boli nepretržite vystavené mechanickým alebo chemickým účinkom, napr. úniku látok z nákladu prepravovaného na vozidle alebo silnému poškodeniu obrusovaním spôsobenému podmienkami na cestách a vyhovujú uznávaným montážnym normám. Vonkajší povrch fľaše však môže byť neúmyselne vystavený nasledujúcim faktorom:

| a) | vode, buď prerušovaným ponorením, alebo popraškom z cesty; |
| --- | --- |

a)

vode, buď prerušovaným ponorením, alebo popraškom z cesty;

| b) | soli, v dôsledku prevádzkovania vozidla v blízkosti oceánu alebo v miestach, kde sa proti námraze používa soľ; |
| --- | --- |

b)

soli, v dôsledku prevádzkovania vozidla v blízkosti oceánu alebo v miestach, kde sa proti námraze používa soľ;

| c) | UV žiareniu zo slnka; |
| --- | --- |

c)

UV žiareniu zo slnka;

| d) | pôsobeniu štrku; |
| --- | --- |

d)

pôsobeniu štrku;

| e) | rozpúšťadlám, kyselinám a alkaloidom, hnojivám a |
| --- | --- |

e)

rozpúšťadlám, kyselinám a alkaloidom, hnojivám a

| f) | automobilovým kvapalinám vrátane benzínu, hydraulickým kvapalinám, glykolu a olejom. |
| --- | --- |

f)

automobilovým kvapalinám vrátane benzínu, hydraulickým kvapalinám, glykolu a olejom.

4.7.   Prenikanie alebo únik plynu

Fľaše môžu byť na dlhší čas umiestnené v uzavretých priestoroch. Prenikanie plynu cez stenu fľaše alebo jeho unikanie medzi koncovými prípojkami a vložkou sa zohľadní v jej konštrukcii.

5.   TYPOVÉ SCHVAĽOVANIE KONŠTRUKCIE

5.1.   Všeobecne

Pri žiadosti o typové schválenie by mal konštruktér fľaše príslušnému schvaľovaciemu úradu odovzdať nasledujúce informácie:

| a) | vyhlásenie o prevádzke (bod 5.2); |
| --- | --- |

a)

vyhlásenie o prevádzke (bod 5.2);

| b) | konštrukčné údaje (bod 5.3); |
| --- | --- |

b)

konštrukčné údaje (bod 5.3);

| c) | výrobné údaje (bod 5.4); |
| --- | --- |

c)

výrobné údaje (bod 5.4);

| d) | systém kvality (bod 5.5); |
| --- | --- |

d)

systém kvality (bod 5.5);

| e) | odolnosť voči lomu a veľkosť defektov pri nedeštruktívnom skúšaní (NDE) (bod 5.6); |
| --- | --- |

e)

odolnosť voči lomu a veľkosť defektov pri nedeštruktívnom skúšaní (NDE) (bod 5.6);

| f) | špecifikačný hárok (bod 5.7); |
| --- | --- |

f)

špecifikačný hárok (bod 5.7);

| g) | doplňujúce podporné údaje (bod 5.8). |
| --- | --- |

g)

doplňujúce podporné údaje (bod 5.8).

V prípade fliaš skonštruovaných podľa normy ISO 9809 sa nemusí predkladať protokol o analýze namáhania podľa bodu 5.3.2 alebo informácie podľa bodu 5.6.

5.2.   Vyhlásenie o prevádzke

Cieľom tohto vyhlásenia o prevádzke je poskytnúť návod pre používateľov a mechanikov montujúcich fľaše a informovať príslušný schvaľovací úrad resp. jeho splnomocneného zástupcu. Vyhlásenie o prevádzke obsahuje:

| a) | vyhlásenie o tom, že konštrukcia fľaše je vhodná na použitie v prevádzkových podmienkach vymedzených v bode 4 o životnosti fľaše; |
| --- | --- |

a)

vyhlásenie o tom, že konštrukcia fľaše je vhodná na použitie v prevádzkových podmienkach vymedzených v bode 4 o životnosti fľaše;

| b) | životnosť; |
| --- | --- |

b)

životnosť;

| c) | minimálne požiadavky na skúšku v prevádzke a/alebo kontrolu; |
| --- | --- |

c)

minimálne požiadavky na skúšku v prevádzke a/alebo kontrolu;

| d) | bezpečnostné tlakové zariadenie a/alebo požadovanú izoláciu; |
| --- | --- |

d)

bezpečnostné tlakové zariadenie a/alebo požadovanú izoláciu;

| e) | požadované, ale neposkytnuté podporné metódy, ochranné opláštenie a pod.; |
| --- | --- |

e)

požadované, ale neposkytnuté podporné metódy, ochranné opláštenie a pod.;

| f) | popis konštrukcie fľaše; |
| --- | --- |

f)

popis konštrukcie fľaše;

| g) | všetky ostatné informácie potrebné na zabezpečenie bezpečnej prevádzky a kontroly fľaše. |
| --- | --- |

g)

všetky ostatné informácie potrebné na zabezpečenie bezpečnej prevádzky a kontroly fľaše.

5.3.   Konštrukčné údaje

5.3.1.   Výkresy

Výkresy musia zobrazovať minimálne:

| a) | názov, referenčné číslo, dátum vydania a revízne čísla s prípadnými dátumami vydania; |
| --- | --- |

a)

názov, referenčné číslo, dátum vydania a revízne čísla s prípadnými dátumami vydania;

| b) | odkaz na tento predpis a typ fľaše; |
| --- | --- |

b)

odkaz na tento predpis a typ fľaše;

| c) | všetky rozmery spolu s odchýlkami, vrátane podrobností o tvare koncových uzáverov s minimálnou hrúbkou a otvormi; |
| --- | --- |

c)

všetky rozmery spolu s odchýlkami, vrátane podrobností o tvare koncových uzáverov s minimálnou hrúbkou a otvormi;

| d) | úplnú hmotnosť fľaše s odchýlkami; |
| --- | --- |

d)

úplnú hmotnosť fľaše s odchýlkami;

| e) | úplné technické údaje o materiáloch, s minimálnymi mechanickými a chemickými vlastnosťami alebo intervalmi odchýlky a pre kovové fľaše alebo kovové vložky požadovaný interval tvrdosti; |
| --- | --- |

e)

úplné technické údaje o materiáloch, s minimálnymi mechanickými a chemickými vlastnosťami alebo intervalmi odchýlky a pre kovové fľaše alebo kovové vložky požadovaný interval tvrdosti;

| f) | ostatné údaje ako napr. rozsah autofretážnych tlakov, minimálny skúšobný tlak, podrobnosti o systéme protipožiarnej ochrany a o vonkajšej ochrannej vrstve. |
| --- | --- |

f)

ostatné údaje ako napr. rozsah autofretážnych tlakov, minimálny skúšobný tlak, podrobnosti o systéme protipožiarnej ochrany a o vonkajšej ochrannej vrstve.

5.3.2.   Protokol o analýze namáhania

Požaduje sa analýza namáhania konečných prvkov (finite element) alebo iné analýzy namáhania.

Protokol musí obsahovať tabuľku sumarizujúcu vypočítané namáhania.

5.3.3.   Údaje o skúškach materiálov

Musí sa poskytnúť podrobný opis materiálov a odchýlok týkajúcich sa vlastností materiálov použitých v konštrukcii. Takisto sa predložia skúšobné údaje charakterizujúce mechanické vlastnosti a vhodnosť materiálov pre prevádzku v rámci podmienok opísaných v bode 4 tejto prílohy.

5.3.4.   Údaje o kvalifikačnej skúške konštrukcie

Požadujú sa údaje o materiáli fľaše, konštrukcii, výrobe a skúšaní, ktoré musia byť adekvátne plánovanej prevádzke tým, že budú spĺňať požiadavky v rámci skúšok vyžadovaných pre určité typy konštrukcie fliaš v prípade, že boli skúšané v súlade s relevantnými skúšobnými metódami podrobne opísanými v doplnku A k tejto prílohe.

Skúšobné údaje musia taktiež obsahovať rozmery, hrúbky steny a váhy každej zo skúšaných fliaš.

5.3.5.   Protipožiarna ochrana

Špecifikuje sa usporiadanie bezpečnostného tlakového zariadenia, ktoré bude chrániť nádrž pred náhlym pretrhnutím pri jej vystavení podmienkam pri požiari uvedeným v bode A.15 dodatku A k tejto prílohe. Skúšobné údaje musia potvrdzovať účinnosť špecifikovaného systému protipožiarnej ochrany.

5.3.6.   Uchytenie fľaše

Podrobnosti o uchytení alebo podperách fľaše musia byť uvedené podľa bodu 6.11 tejto prílohy.

5.4.   Výrobné údaje

Poskytnú sa údaje o všetkých výrobných postupoch, nedeštruktívnych skúškach, výrobných skúškach a skúškach sérií. Takisto sa špecifikujú odchýlky pre všetky výrobné procesy, ako je tepelné spracovanie a záverečné formovanie, pomer zmesi živice, ťah pri navíjaní vlákna a jeho rýchlosť, doba tvrdnutia a teploty počas neho, autofretážne postupy. Špecifikuje sa aj povrchová úprava, podrobnosti o závitoch, kritériá schvaľovania pri ultrazvukových skúškach (resp. ekvivalentných skúškach), maximálna veľkosť vzorky pri skúške jednotlivých sérií.

5.5.   (Nestanovené)

5.6.   Odolnosť voči lomu a veľkosť defektov pri nedeštruktívnom skúšaní (NDE)

5.6.1.   Odolnosť voči lomu

Výrobca musí preukázať odolnosť voči „úniku pred roztrhnutím“ (z angl. Leak-Before-Break, LBB) danej konštrukcie, ako je opísaná v bode 6.7.

5.6.2.   Veľkosť defektu pri nedeštruktívnom skúšaní

Pomocou postupu opísaného v bode 6.15.2 je výrobca povinný stanoviť maximálnu veľkosť defektu pri nedeštruktívnej skúške, ktorá by zabránila zlyhaniu fľaše počas jej životnosti, resp. jej zlyhaniu v dôsledku roztrhnutia.

5.7.   Špecifikačný hárok

Zoznam dokumentov poskytujúcich informácie požadované v bode 5.1 tejto prílohy by mal byť uvedený v špecifikačnom hárku pre každý typ konštrukcie fľaše. Musí sa uviesť názov, referenčné číslo, revízne čísla a dátumy pôvodného vydania a verzií každého dokumentu. Všetky dokumenty musia byť podpísané, resp. označené iniciálkami subjektu, ktorý ich vydáva. Špecifikačný hárok musí mať číslo a v prípade potreby aj číslo revízie, ktoré sa môže použiť na označenie konštrukcie fľaše, a musí byť podpísané technikom zodpovedným za konštruktérsku prácu. Na špecifikačnom hárku musí byť k dispozícii miesto na pečiatku potvrdzujúcu registráciu konštrukcie.

5.8.   Doplňujúce podporné údaje

V relevantných prípadoch by mali byť k dispozícii dodatočné údaje, ktoré podporujú použitie ako napr. prevádzková história materiálu navrhovaného na použitie, resp. použitie fľaše s konkrétnou konštrukciou v iných prevádzkových podmienkach.

5.9.   Typové schvaľovanie a osvedčenie

5.9.1.   Kontrola a skúšanie

Vyhodnocovanie plnenia požiadaviek sa vyžaduje podľa ustanovení bodu 9. tohto predpisu.

V záujme zabezpečenia zhody fliaš s týmto medzinárodným predpisom sa nádrže podrobujú kontrole v súlade s bodmi 6.13 a 6.14, ktorú vykoná príslušný schvaľovací úrad.

5.9.2.   Osvedčenie o skúške

Ak sú výsledky skúšky prototypu podľa bodu 6.13 uspokojivé, schvaľovací úrad vydá osvedčenie o skúške. Príklad osvedčenia o skúške je uvedený v doplnku D k tejto prílohe.

5.9.3.   Osvedčenie o prijateľnosti série

Schvaľovací úrad vystaví osvedčenie o prijateľnosti podľa doplnku D k tejto prílohe.

6.   POŽIADAVKY PLATNÉ PRE VŠETKY TYPY FLIAŠ

6.1.   Všeobecne

Na všetky typy fliaš špecifikované v bodoch 7 až 10 tejto prílohy sú všeobecne uplatniteľné tieto požiadavky. Konštrukcia fliaš zahŕňa všetky relevantné aspekty, ktoré sú potrebné na zabezpečenie toho, aby bola každá fľaša vyrobená podľa danej konštrukcie a vyhovovala svojmu účelu počas stanovenej životnosti. Pri oceľových fľašiach typu CNG-1 skonštruovaných v súlade s normou ISO 9809 a spĺňajúcich všetky požiadavky obsiahnuté v uvedenej norme sa požaduje len splnenie požiadaviek bodov 6.3.2.4 a 6.9 až 6.13.

6.2.   Konštrukcia

Tento predpis neuvádza ani konštrukčné vzorce, ani povolené namáhanie alebo napätie, ale požaduje, aby adekvátnosť konštrukcie bola podložená príslušnými výpočtami a aby bolo preukázané, že fľaše sú schopné konzistentne absolvovať nároky na materiál, konštrukciu, výrobu a skúšky sérií uvádzané v tomto predpise. Každá konštrukcia musí zabezpečiť bezporuchový režim „úniku pred roztrhnutím“ pri prijateľnom odbúravaní tlakových dielov počas bežnej prevádzky. Ak dôjde k netesnosti kovovej fľaše alebo kovovej vložky, nemalo by to byť v dôsledku trhlín z únavy materiálu.

6.3.   Materiály

6.3.1.   Použité materiály musia byť vhodné pre použitie v prevádzkových podmienkach špecifikovaných v bode 4. tejto prílohy. Konštrukcia nesmie pripúšťať kontakt dvoch navzájom nekompatibilných materiálov. Kvalifikačné skúšky konštrukcie vzhľadom na materiály sú uvedené v tabuľke 6.1.

6.3.2.   Oceľ

6.3.2.1.   Zloženie

Z ocelí musí byť odstránený hliník a/alebo kremík a musia byť vyrobené prevažne metódou jemnozrnného postupu. Chemické zloženie všetkých ocelí musí byť doložené a vymedzené aspoň v zmysle obsahu:

| a) | uhlíka, mangánu, hliníka a kremíka vo všetkých prípadoch; |
| --- | --- |

a)

uhlíka, mangánu, hliníka a kremíka vo všetkých prípadoch;

| b) | niklu, chrómu, molybdénu, bóru a vanádia a všetkých ďalších zámerne pridaných legujúcich prvkov. Pri analýze zliatiny nesmú byť prekročené tieto limity:







  Pevnosť v ťahu | < 950 MPa | ≥ 950 MPa |
| --- | --- | --- | --- |
| Síra | 0,020 % | 0,010 % |
| Fosfor | 0,020 % | 0,020 % |
| Síra a fosfor | 0,030 % | 0,025 % |

b)

niklu, chrómu, molybdénu, bóru a vanádia a všetkých ďalších zámerne pridaných legujúcich prvkov. Pri analýze zliatiny nesmú byť prekročené tieto limity:

Pevnosť v ťahu

< 950 MPa

≥ 950 MPa

Síra

0,020 %

0,010 %

Fosfor

0,020 %

0,020 %

Síra a fosfor

0,030 %

0,025 %

Keď sa použije uhlíkovo-bórová oceľ, na prvom a poslednom ingote alebo plochom predvalku z každej tavby ocele sa vykoná skúška kaliteľnosti v súlade s normou ISO 642. Tvrdosť sa meria vo vzdialenosti 7,9 mm od kaleného konca a musí byť v rozsahu 33 – 53 HRC alebo 327 – 560 HV a musí byť potvrdená osvedčením vystaveným výrobcom materiálu.

6.3.2.2.   Vlastnosti v ťahu

Mechanické vlastnosti ocele v hotovej fľaši alebo vo vložke sa musia určovať podľa bodu A.1 (doplnok A k tejto prílohe). Natiahnutie ocele by malo byť minimálne 14 %.

6.3.2.3.   Vlastnosti pri náraze

Vlastnosti pri náraze ocele v hotovej fľaši alebo vo vložke sa musia určovať podľa bodu A.2 (doplnok A k tejto prílohe). Hodnota nárazu by nemala klesnúť pod hodnotu uvedenú v tabuľke 6.2 tejto prílohy.

6.3.2.4.   Ohybové vlastnosti

Ohybové vlastnosti zváranej nehrdzavejúcej ocele v hotovej vložke sa určujú v súlade s bodom A.3 (doplnok A k tejto prílohe).

6.3.2.5.   Makroskopická kontrola zvaru

Vykoná sa makroskopická kontrola zvaru za každý typ postupu zvárania. Musí preukázať úplné pretavenie a nesmie vykazovať žiadne chyby v spojení alebo iné neprijateľné defekty špecifikované podľa stupňa C v norme EN ISO 5817.

6.3.2.6.   Odolnosť voči trhlinám vznikajúcim v sulfidovom prostredí

Ak horný limit špecifikovanej pevnosti v ťahu pre oceľ prekročí 950 MPa, oceľ z hotovej fľaše sa podrobí skúške na odolnosť voči vzniku trhlín v sulfidovom prostredí v súlade s bodom A.3 doplnku A k tejto prílohe a musí spĺňať v ňom uvedené požiadavky.

6.3.3.   Hliník

6.3.3.1.   Zloženie

Zliatiny hliníka musia byť ponúkané v súlade s praxou Alluminium Association pre dané systémy zliatin. Hraničné hodnoty nečistôt pre olovo a bizmut nesmú v žiadnej hliníkovej zliatine prekročiť 0,003 %.

6.3.3.2.   Korózne skúšky

Zliatiny hliníka musia spĺňať požiadavky koróznych skúšok vykonávaných podľa bodu A.4 (doplnok A k tejto prílohe).

6.3.3.3.   Tvorba trhlín pri trvalom zaťažení

Zliatiny hliníka musia spĺňať požiadavky skúšok na tvorbu trhlín pri trvalom zaťažení vykonávaných v súlade s bodom A.5 (doplnok A k tejto prílohe).

6.3.3.4.   Vlastnosti v ťahu

Mechanické vlastnosti hliníkovej zliatiny v hotovej fľaši sa určujú v súlade s bodom A.1 (doplnok A k tejto prílohe). Natiahnutie hliníka by malo byť minimálne 12 %.

6.3.4.   Živice

6.3.4.1.   Všeobecne

Materiálom na impregnovanie môžu byť termosetové alebo termoplastové živice. Príkladom vhodného materiálu matrice sú epoxid, modifikovaný epoxid, polyesterové a vinylesterové termosetové plasty a polyetylénové a polyamidové termoplastové materiály.

6.3.4.2.   Pevnosť v strihu

Živicové materiály sa skúšajú v súlade s bodom A.26 (doplnok A k tejto prílohe) a spĺňajú v ňom uvedené požiadavky.

6.3.4.3.   Teplota vytvárania skla

Teplota vytvárania skla živicového materiálu sa určuje v súlade s normou ASTM D3418.

6.3.5.   Vlákna

Vláknité materiály používané ako výstuž sú sklenené vlákna, aramidové vlákna, alebo karbónové vlákna. Ak sa ako výstuž použijú karbónové vlákna, konštrukcia musí zohľadniť prostriedky na ochranu pred galvanickou koróziou kovových komponentov fľaše. Výrobca musí v zázname evidovať publikované technické údaje pre kompozitné materiály, odporúčania výrobcu o podmienkach ich skladovania a skladovateľnosti a osvedčenia výrobcu materiálov o tom, že každá dodávka spĺňa požadované technické požiadavky. Výrobca vlákien by mal potvrdiť, že vlastnosti vláknitého materiálu spĺňajú technické údaje uvádzané výrobcom pre daný produkt.

6.3.6.   Plastové vložky

Medza prieťažnosti a predĺženia pri pretrhnutí sa určuje podľa bodu A.22 (doplnok A k tejto prílohe). Skúšky majú preukázať tvárne vlastnosti materiálu plastovej vložky pri teplotách – 50 °C alebo nižších a mali by spĺňať hodnoty udávané výrobcom. Polymérny materiál je kompatibilný s prevádzkovými podmienkami opísanými v bode 4 tejto prílohy. Podľa metódy opísanej v bode A.23 (doplnok A k tejto prílohe) teplota mäknutia nesmie byť nižšia ako 90 °C a teplota topenia musí byť najmenej 100 °C.

6.4.   Skúšobný tlak

Minimálny skúšobný tlak používaný vo výrobe musí byť 30 MPa.

6.5.   Deštruktívny tlak a koeficienty namáhania vlákien

V prípade všetkých typov fliaš nesmie byť minimálny deštruktívny tlak nižší ako hodnoty uvedené v tabuľke 6.3 tejto prílohy. V prípade konštrukcií typu CNG-2, CNG-3 a CNG-4 musí byť kompozitné opláštenie navrhnuté na vysokú spoľahlivosť pri trvalom a cyklickom zaťažení. Túto spoľahlivosť je možné dosiahnuť splnením alebo prekročením hodnôt pomeru napätia pre kompozitnú výstuž uvedených v tabuľke 6.3 tejto prílohy. Pomer namáhania je vymedzený ako namáhanie vlákna pri špecifickom minimálnom deštruktívnom tlaku delenom namáhaním vo vlákne pri pracovnom tlaku. Deštruktívny pomer sa definuje ako aktuálny deštrukčný tlak vo fľaši delený pracovným tlakom. V prípade konštrukcií typu CNG-4 sa pomer namáhania rovná deštruktívnemu pomeru. V prípade konštrukcií typu CNG-2 aCNG-3 (vyvložkované kovom a obalené kompozitom) musí výpočet pomeru namáhania obsahovať:

| a) | metódu analýzy pre nelineárne materiály (špeciálny počítačový program alebo program analýzy konečných prvkov); |
| --- | --- |

a)

metódu analýzy pre nelineárne materiály (špeciálny počítačový program alebo program analýzy konečných prvkov);

| b) | krivka elasticko-plastickej závislosti konštrukcie pre materiál vložky musí byť známa a správne namodelovaná; |
| --- | --- |

b)

krivka elasticko-plastickej závislosti konštrukcie pre materiál vložky musí byť známa a správne namodelovaná;

| c) | mechanické vlastnosti kompozitných materiálov musia byť správne namodelované; |
| --- | --- |

c)

mechanické vlastnosti kompozitných materiálov musia byť správne namodelované;

| d) | výpočty sa musia robiť pri: autofretážnom tlaku, nulovom tlaku po autofretáži, pracovnom tlaku a minimálnom deštruktívnom tlaku; |
| --- | --- |

d)

výpočty sa musia robiť pri: autofretážnom tlaku, nulovom tlaku po autofretáži, pracovnom tlaku a minimálnom deštruktívnom tlaku;

| e) | v analýze sa zohľadní predpätie z namáhania navíjaním; |
| --- | --- |

e)

v analýze sa zohľadní predpätie z namáhania navíjaním;

| f) | minimálny deštruktívny tlak musí byť zvolený tak, aby vypočítané namáhanie pri minimálnom deštruktívnom tlaku delené vypočítaným namáhaním pri pracovnom tlaku splnilo požiadavky na pomer namáhania pre dané použité vlákna; |
| --- | --- |

f)

minimálny deštruktívny tlak musí byť zvolený tak, aby vypočítané namáhanie pri minimálnom deštruktívnom tlaku delené vypočítaným namáhaním pri pracovnom tlaku splnilo požiadavky na pomer namáhania pre dané použité vlákna;

| g) | pri analýze fliaš s hybridnou výstužou (dva alebo viac typov vlákien) sa berie do úvahy podiel zaťaženia medzi jednotlivými vláknami na základe odlišných elastických správaní jednotlivých vlákien. Požiadavky na pomer namáhania pre každý jednotlivý typ vlákna musia byť v súlade s hodnotami uvedenými v tabuľke 6.3 tejto prílohy. Overenie pomerov napätí je možné vykonať aj pomocou tenzometrov. Prijateľná metóda je uvedená v informatívnom doplnku E k tejto prílohe. |
| --- | --- |

g)

pri analýze fliaš s hybridnou výstužou (dva alebo viac typov vlákien) sa berie do úvahy podiel zaťaženia medzi jednotlivými vláknami na základe odlišných elastických správaní jednotlivých vlákien. Požiadavky na pomer namáhania pre každý jednotlivý typ vlákna musia byť v súlade s hodnotami uvedenými v tabuľke 6.3 tejto prílohy. Overenie pomerov napätí je možné vykonať aj pomocou tenzometrov. Prijateľná metóda je uvedená v informatívnom doplnku E k tejto prílohe.

6.6.   Analýza namáhania

Analýza namáhania sa vykoná na účely zdôvodnenia minimálnej konštrukčnej hrúbky steny. Musí obsahovať rozhodnutie o namáhaniach vo vložkách a vláknach kompozitných konštrukcií.

6.7.   Vyhodnotenie „úniku pred roztrhnutím“ (LBB)

Typy fliaš CNG-1, CNG-2 a CNG-3 musia byť odolné voči „úniku pred roztrhnutím“ (LBB). Skúška odolnosti voči LBB sa vykoná podľa bodu A.6. (doplnok A k tejto prílohe). Preukázanie odolnosti voči LBB sa nevyžaduje pre konštrukcie fliaš, ktoré zaručujú životnosť s odolnosťou voči únave materiálu presahujúcu 45 000 tlakových cyklov pri skúškach vykonávaných v súlade s bodom A.13. (doplnok A k tejto prílohe). Pre informáciu sú v doplnku F k tejto prílohe uvedené dve metódy vyhodnotenia LBB.

6.8.   Kontrola a skúšanie

Výrobná kontrola špecifikuje programy a postupy pre:

| a) | výrobnú kontrolu, skúšky a kritériá prijateľnosti a |
| --- | --- |

a)

výrobnú kontrolu, skúšky a kritériá prijateľnosti a

| b) | pravidelné servisné kontroly, skúšky a kritériá prijateľnosti. Interval medzi opakovanými vizuálnymi kontrolami vonkajšieho povrchu fľaše musí byť v súlade s bodom 4.1.4 tejto prílohy okrem prípadov, keď to príslušný schvaľovací úrad pozmenil. Výrobca stanoví kritériá zamietnutia pre opakované vizuálne kontroly podľa výsledkov skúšok tlakovými cyklami vykonávaných na fľašiach obsahujúcich kazy. Návod pre pokyny výrobcu na manipuláciu, použitie a kontrolu je uvedený v doplnku G k tejto prílohe. |
| --- | --- |

b)

pravidelné servisné kontroly, skúšky a kritériá prijateľnosti. Interval medzi opakovanými vizuálnymi kontrolami vonkajšieho povrchu fľaše musí byť v súlade s bodom 4.1.4 tejto prílohy okrem prípadov, keď to príslušný schvaľovací úrad pozmenil. Výrobca stanoví kritériá zamietnutia pre opakované vizuálne kontroly podľa výsledkov skúšok tlakovými cyklami vykonávaných na fľašiach obsahujúcich kazy. Návod pre pokyny výrobcu na manipuláciu, použitie a kontrolu je uvedený v doplnku G k tejto prílohe.

6.9.   Protipožiarna ochrana

Všetky fľaše musia byť chránené proti požiaru bezpečnostným tlakovým zariadením. Fľaša, materiál z ktorého je vyrobená, bezpečnostné tlakové zariadenie a akákoľvek pridaná izolácia alebo ochranný materiál musia byť spoločne konštruované tak, aby zabezpečovali adekvátnu ochranu počas požiaru v rámci skúšky uvedenej v bode A.15 (doplnok A k tejto prílohe).

Bezpečnostné tlakové zariadenia sa skúšajú podľa bodu A.24 (doplnok A k tejto prílohe).

6.10.   Otvory

6.10.1.   Všeobecne

Otvory sú povolené iba v hlavách. Stredová os otvorov sa zhoduje s pozdĺžnou osou fľaše. Závity by mali byť vyrezané čisto, rovnomerne, bez povrchových nerovností a podľa príslušného kalibru.

6.11.   Uchytenie fľaše

Výrobca je povinný špecifikovať, akým spôsobom musí byť fľaša pri montáži vo vozidle uchytená. Výrobca poskytne aj pokyny na montáž podpier vrátane upínacej sily a krútiaceho momentu, aby sa zabezpečila požadovaná obmedzovacia sila, ale aby sa nevyvolalo neprijateľné napätie vo fľaši alebo poškodenie povrchu fľaše.

6.12.   Ochrana voči prostrediu a vonkajšia úprava fľaše

Vonkajšia plocha fľaše musí spĺňať požiadavky z hľadiska skúšok prostredia podľa bodu A.14 (doplnok A k tejto prílohe). Ochranu vonkajšej plochy možno zabezpečiť použitím:

| a) | povrchovej úpravy poskytujúcej adekvátnu ochranu (napr. pokovovaný hliník, eloxovanie), alebo |
| --- | --- |

a)

povrchovej úpravy poskytujúcej adekvátnu ochranu (napr. pokovovaný hliník, eloxovanie), alebo

| b) | vhodných vláknových alebo matricových materiálov (napr. uhlíkových vlákien v živici), alebo |
| --- | --- |

b)

vhodných vláknových alebo matricových materiálov (napr. uhlíkových vlákien v živici), alebo

| c) | ochrannej vrstvy (napr. organický lak, náter), ktorá spĺňa požiadavky z bodu A.9 (doplnok A k tejto prílohe). |
| --- | --- |

c)

ochrannej vrstvy (napr. organický lak, náter), ktorá spĺňa požiadavky z bodu A.9 (doplnok A k tejto prílohe).

Všetky vrstvy nanášané na fľaše musia byť také, aby proces nanášania nemal nepriaznivý vplyv na mechanické vlastnosti fľaše. Povrchová vrstva je dimenzovaná tak, aby uľahčovala následnú kontrolu počas prevádzky a výrobca musí poskytnúť návod, ako manipulovať počas kontroly s ochrannou vrstvou tak, aby sa zachovala trvalá neporušenosť fľaše.

Upozorňujeme výrobcov na to, že environmentálna skúška, ktorá posudzuje vhodnosť ochranných vrstiev, je opísaná v informatívnom doplnku H k tejto prílohe.

6.13.   Kvalifikačné skúšky konštrukcie

Pri typovom schvaľovaní každého typu fľaše sa musí preukázať, že materiál, konštrukcia, výroba a skúšky vyhovujú svojmu plánovanému použitiu tým, že spĺňajú príslušné požiadavky materiálových kvalifikačných skúšok sumarizovaných v tabuľke 6.1 tejto prílohy a kvalifikačných skúšok fliaš sumarizovaných v tabuľke 6.4 tejto prílohy s tým, že všetky uvedené skúšky sú v súlade s relevantnými skúšobnými metódami opísanými v doplnku A k tejto prílohe. Skúšobné fľaše alebo vložky vyberá a na skúške sa zúčastní príslušný orgán. Ak sa skúškam podrobuje viac fliaš alebo vložiek, než sa požaduje v tejto prílohe, zdokumentujú sa všetky výsledky.

6.14.   Skúšky sérií

Skúšky sérií uvedené v tejto prílohe sa pre jednotlivé typy fliaš vykonávajú s fľašami alebo vložkami vybratými z každej série hotových fliaš alebo vložiek. Takisto možno použiť tepelne spracované kontrolné vzorky, ktoré sú preukázateľne reprezentatívnou vzorkou pre hotové fľaše alebo vložky. Skúšky sérií požadované pre jednotlivé typy fliaš sú uvedené v tabuľke 6.5 tejto prílohy.

6.15.   Výrobné kontroly a skúšky

6.15.1.   Všeobecne

Výrobné kontroly a skúšky sa musia vykonávať na všetkých fľašiach vyrobených v sérii. Každá fľaša sa odskúša počas výroby a po jej dokončení týmito spôsobmi:

| a) | ultrazvukové skenovanie (alebo preukázateľný ekvivalent) kovových fliaš a vložiek v súlade s normou BS 5045, časť 1, príloha B, alebo preukázateľne rovnocennou metódou, aby sa potvrdilo, že maximálna veľkosť prítomného defektu je menšia než prípustné konštrukčné chyby; |
| --- | --- |

a)

ultrazvukové skenovanie (alebo preukázateľný ekvivalent) kovových fliaš a vložiek v súlade s normou BS 5045, časť 1, príloha B, alebo preukázateľne rovnocennou metódou, aby sa potvrdilo, že maximálna veľkosť prítomného defektu je menšia než prípustné konštrukčné chyby;

| b) | overenie, že kritické rozmery a hmotnosť hotovej fľaše a každej vložky a opláštenia sú v medziach odchýlok konštrukcie; |
| --- | --- |

b)

overenie, že kritické rozmery a hmotnosť hotovej fľaše a každej vložky a opláštenia sú v medziach odchýlok konštrukcie;

| c) | overenie správnosti špecifickej povrchovej úpravy s osobitnou pozornosťou venovanou hlbokým povrchom a prehybom alebo presahom v hrdle alebo ramene kovaných alebo odstredivo liatych koncových uzáverov alebo otvorov; |
| --- | --- |

c)

overenie správnosti špecifickej povrchovej úpravy s osobitnou pozornosťou venovanou hlbokým povrchom a prehybom alebo presahom v hrdle alebo ramene kovaných alebo odstredivo liatych koncových uzáverov alebo otvorov;

| d) | overenie označení; |
| --- | --- |

d)

overenie označení;

| e) | skúšky na tvrdosť kovových fliaš a vložiek podľa bodu A.8 (doplnok A k tejto prílohe) sa robia až po konečnom tepelnom spracovaní a ich výsledky musia spadať do rozsahu špecifikovanom pre daný typ konštrukcie; |
| --- | --- |

e)

skúšky na tvrdosť kovových fliaš a vložiek podľa bodu A.8 (doplnok A k tejto prílohe) sa robia až po konečnom tepelnom spracovaní a ich výsledky musia spadať do rozsahu špecifikovanom pre daný typ konštrukcie;

| f) | skúška hydrostatickej tesnosti podľa bodu A.11 (doplnok A k tejto prílohe). |
| --- | --- |

f)

skúška hydrostatickej tesnosti podľa bodu A.11 (doplnok A k tejto prílohe).

Súhrn kritických požiadaviek počas výrobnej kontroly, ktorá sa má vykonať na každej nádrži, je uvedený v tabuľke 6.6 tejto prílohy.

6.15.2.   Maximálna veľkosť defektu

Pre konštrukcie typu CNG-1, CNG-2 a CNG-3 sa stanoví maximálna veľkosť defektu v ľubovoľnom mieste kovovej fľaše alebo kovovej vložky, ktorá počas ich životnosti nedosiahne kritickú veľkosť. Kritická veľkosť defektu sa vymedzuje ako limitný defekt presahujúci cez hrúbku steny (fľaše alebo vložky), ktorý by umožnil uchovávanému plynu uniknúť bez porušenia fľaše. Veľkosti defektov ako kritérium zamietnutia pri ultrazvukovom skenovaní alebo rovnocennej metóde musia byť menšie ako maximálna prípustná veľkosť defektu. V prípade konštrukcií typu CNG-2 a CNG-3 sa predpokladá, že kritériom bude nulové poškodenie kompozitu v dôsledku časových mechanizmov. Prípustná veľkosť defektu v prípade NDE sa stanovuje vhodnou metódou. Dve také metódy sú opísané v informatívnom doplnku F k tejto prílohe.

6.16.   Nesplnenie skúšobných požiadaviek

V prípade nedodržania požiadaviek skúšky sa vykoná opakovaná skúška alebo opakované tepelné spracovanie a opakovaná skúška takto:

| a) | ak existuje dôkaz o chybe pri vykonávaní skúšky, alebo o chybe merania, vykoná sa ďalšia skúška. Ak bude výsledok takýchto skúšok uspokojivý, prvá skúška sa neberie do úvahy; |
| --- | --- |

a)

ak existuje dôkaz o chybe pri vykonávaní skúšky, alebo o chybe merania, vykoná sa ďalšia skúška. Ak bude výsledok takýchto skúšok uspokojivý, prvá skúška sa neberie do úvahy;

| b) | ak bola skúška vykonaná uspokojivým spôsobom, zistí sa príčina neúspechu skúšky. |
| --- | --- |

b)

ak bola skúška vykonaná uspokojivým spôsobom, zistí sa príčina neúspechu skúšky.

Ak sa za príčinu neúspechu považuje tepelné spracovanie, výrobca môže odoslať všetky fľaše z danej série na opakované tepelné spracovanie.

Ak nebolo príčinou neúspechu tepelné spracovanie, všetky identifikované defektné fľaše sa vyradia alebo opravia overenou metódou. Nevyradené fľaše sa považujú za novú sériu.

V oboch prípadoch sa nová séria skúša znova. Všetky relevantné skúšky prototypov alebo série, ktorých účelom je potvrdiť prijateľnosť novej série, sa znova zopakujú. Ak bude mať jedna alebo viac skúšok neuspokojivý výsledok, všetky fľaše z danej série sa vyradia.

6.17.   Zmena konštrukcie

Zmena konštrukcie je každá zmena vo výbere štrukturálnych materiálov alebo zmena rozmerov, ktorá prekračuje bežné výrobné odchýlky.

Menšie zmeny sa považujú za spĺňajúce kritériá, ak úspešne absolvujú skrátený skúšobný program. Zmeny v konštrukcii uvedené v tabuľke 6.7 si vyžadujú nové kvalifikačné skúšky, ako sú uvedené v tabuľke.

Tabuľka 6.1

Kvalifikačná skúška konštrukčných materiálov

| | Príslušný bod tejto prílohy |
| --- | --- |
| | Oceľ | Hliník | Živice | Vlákna | Plastové vložky |
| Vlastnosti v ťahu | 6.3.2.2. | 6.3.3.4. | | 6.3.5. | 6.3.6. |
| Vlastnosti pri náraze | 6.3.2.3. | | | | |
| Ohybové vlastnosti | 6.3.2.4. | | | | |
| Kontrola zvarov | 6.3.2.5. | | | | |
| Odolnosť voči trhlinám vznikajúcim v sulfidovom prostredí | 6.3.2.6. | | | | |
| Odolnosť voči trhlinám pri permanentnej záťaži | | 6.3.3.3. | | | |
| Korozívne praskanie | | 6.3.3.2. | | | |
| Pevnosť v strihu | | | 6.3.4.2. | | |
| Teplota pri vzniku sklovitosti | | | 6.3.4.3. | | |
| Teplota mäknutia/topenia | | | | | 6.3.6. |
| Mechanika lomu (1) | 6.7. | 6.7. | | | |

Príslušný bod tejto prílohy

Oceľ

Hliník

Živice

Vlákna

Plastové vložky

Vlastnosti v ťahu

6.3.2.2.

6.3.3.4.

6.3.5.

6.3.6.

Vlastnosti pri náraze

6.3.2.3.

Ohybové vlastnosti

6.3.2.4.

Kontrola zvarov

6.3.2.5.

Odolnosť voči trhlinám vznikajúcim v sulfidovom prostredí

6.3.2.6.

Odolnosť voči trhlinám pri permanentnej záťaži

6.3.3.3.

Korozívne praskanie

6.3.3.2.

Pevnosť v strihu

6.3.4.2.

Teplota pri vzniku sklovitosti

6.3.4.3.

Teplota mäknutia/topenia

6.3.6.

Mechanika lomu (1)

6.7.

6.7.

Tabuľka 6.2

Prijateľné hodnoty skúšky nárazom

| Priemer fľaše D [mm] | > 140 | ≤ 140 |
| --- | --- | --- |
| Smer skúšania | priečne | pozdĺžne |
| Šírka skúšobného kusu [mm] | 3 – 5 | > 5 – 7,5 | > 7,5 – 10 | 3 – 5 |
| Skúšobná teplota [°C] | – 50 | – 50 |
| Sila nárazu [J/cm2] | | | | |
| Priemer 3 vzoriek | 30 | 35 | 40 | 60 |
| Jednotlivé vzorky | 24 | 28 | 32 | 48 |

Priemer fľaše D [mm]

> 140

≤ 140

Smer skúšania

priečne

pozdĺžne

Šírka skúšobného kusu [mm]

3 – 5

> 5 – 7,5

> 7,5 – 10

3 – 5

Skúšobná teplota [°C]

– 50

– 50

Sila nárazu [J/cm2]

Priemer 3 vzoriek

30

35

40

60

Jednotlivé vzorky

24

28

32

48

Tabuľka 6.3

Minimálne skutočné hodnoty deštruktívneho tlaku a pomerov namáhania

| | CNG-1
  celoko-vové | CNG-2
  oplášťované v smere obvodu | CNG-3
  oplášťované v oboch smeroch | CNG-4
  celokompozitné |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Deštruktívny tlak
  [MPa] | Pomer napätí
  [MPa] | Deštruktívny tlak
  [MPa] | Pomer napätí
  [MPa] | Deštruktívny tlak
  [MPa] | Pomer napätí
  [MPa] | Deštruktívny tlak
  [MPa] |
| celokovové | 45 | | | | | | |
| sklo | | 2,75 | 501) | 3,65 | 701) | 3,65 | 73 |
| aramid | | 2,35 | 47 | 3,10 | 601) | 3,1 | 62 |
| uhlík | | 2,35 | 47 | 2,35 | 47 | 2,35 | 47 |
| hybrid | | 2) | 2) | 2) |
| Pozn. 1) – Minimálny skutočný deštruktívny tlak. Okrem toho sa musia urobiť výpočty podľa bodu 6.5 tejto prílohy, aby sa potvrdilo, že sú splnené minimálne požiadavky na pomer napätia.

  Pozn. 2) – Pomery napätia a deštruktívne tlaky sa musia vypočítať podľa bodu 6.5 tejto prílohy. |

CNG-1

celoko-vové

CNG-2

oplášťované v smere obvodu

CNG-3

oplášťované v oboch smeroch

CNG-4

celokompozitné

Deštruktívny tlak

[MPa]

Pomer napätí

[MPa]

Deštruktívny tlak

[MPa]

Pomer napätí

[MPa]

Deštruktívny tlak

[MPa]

Pomer napätí

[MPa]

Deštruktívny tlak

[MPa]

celokovové

45

sklo

2,75

501)

3,65

701)

3,65

73

aramid

2,35

47

3,10

601)

3,1

62

uhlík

2,35

47

2,35

47

2,35

47

hybrid

2)

2)

2)

Pozn. 1) – Minimálny skutočný deštruktívny tlak. Okrem toho sa musia urobiť výpočty podľa bodu 6.5 tejto prílohy, aby sa potvrdilo, že sú splnené minimálne požiadavky na pomer napätia.

Pozn. 2) – Pomery napätia a deštruktívne tlaky sa musia vypočítať podľa bodu 6.5 tejto prílohy.

Tabuľka 6.4

Kvalifikačné skúšky konštrukcie fliaš

| Odkazy na skúšku a prílohu | Typ fľaše |
| --- | --- |
| CNG-1 | CNG-2 | CNG-3 | CNG-4 |
| A.12. | Deštruktívna skúška |

Odkazy na skúšku a prílohu

Typ fľaše

CNG-1

CNG-2

CNG-3

CNG-4

A.12.

Deštruktívna skúška

X *

X

X

X

| A.13. | Teplota okolia/cyklus |
| --- | --- |

A.13.

Teplota okolia/cyklus

X *

X

X

X

| A.14. | Skúška v kyslom prostredí |
| --- | --- |

A.14.

Skúška v kyslom prostredí

X

X

X

| A.15. | Ohňovzdornosť |
| --- | --- |

A.15.

Ohňovzdornosť

X

X

X

| A.16. | Prenikanie |
| --- | --- |

A.16.

Prenikanie

X

X

X

X

| A.17. | Tolerancia kazov |
| --- | --- |

A.17.

Tolerancia kazov

X

X

X

X

| A.18. | Deformácia vysokou teplotou |
| --- | --- |

A.18.

Deformácia vysokou teplotou

X

X

X

| A.19. | Roztrhnutie z napätia |
| --- | --- |

A.19.

Roztrhnutie z napätia

X

X

X

| A.20. | Skúška pádom |
| --- | --- |

A.20.

Skúška pádom

X

X

| A.21. | Priepustnosť |
| --- | --- |

A.21.

Priepustnosť

X

| A.24. | Odolnosť BTZ |
| --- | --- |

A.24.

Odolnosť BTZ

X

X

X

| A.25. | Skúška na krútiaci moment |
| --- | --- |

A.25.

Skúška na krútiaci moment

X

X

| A.27. | Cyklické vystavenie zemnému plynu |
| --- | --- |

A.27.

Cyklické vystavenie zemnému plynu

X

| A.6. | Vyhodnotenie LBB |
| --- | --- |

A.6.

Vyhodnotenie LBB

X

X

| A.7. | Extrémne teploty/cykly |
| --- | --- |

A.7.

Extrémne teploty/cykly

X

X

X

X

| X | – | vyžaduje sa. |
| --- | --- | --- |
| * | – | nevyžaduje sa pre fľaše konštruované podľa normy ISO 9809 (norma ISO 9809 už tieto skúšky obsahuje). |

X

–

vyžaduje sa.

*

–

nevyžaduje sa pre fľaše konštruované podľa normy ISO 9809 (norma ISO 9809 už tieto skúšky obsahuje).

Tabuľka 6.5

Skúšky sérií

| Odkazy na skúšku a prílohu | Typ fľaše |
| --- | --- |
| CNG-1 | CNG-2 | CNG-3 | CNG-4 |
| A.12. | Deštruktívna skúška |

Odkazy na skúšku a prílohu

Typ fľaše

CNG-1

CNG-2

CNG-3

CNG-4

A.12.

Deštruktívna skúška

X

X

X

X

| A.13. | Teplota okolia/cyklus |
| --- | --- |

A.13.

Teplota okolia/cyklus

X

X

X

X

| A.1. | Ťah |
| --- | --- |

A.1.

Ťah

X

X †

X †

| A.2. | Náraz (oceľ) |
| --- | --- |

A.2.

Náraz (oceľ)

X

X †

X †

| A.9.2. | Plášť * |
| --- | --- |

A.9.2.

Plášť *

X

X

X

X

| X | – | vyžaduje sa. |
| --- | --- | --- |
| * | – | okrem prípadov bez ochranného opláštenia. |
| † | – | skúšky materiálov vložiek. |

X

–

vyžaduje sa.

*

–

okrem prípadov bez ochranného opláštenia.

†

–

skúšky materiálov vložiek.

Tabuľka 6.6

Kritické požiadavky na výrobnú kontrolu

| Typ | Typ fľaše |
| --- | --- |
| Požiadavky na kontrolu | CNG-1 | CNG-2 | CNG-3 | CNG-4 |
| Kritické rozmery | X | X | X | X |
| Povrchová úprava | X | X | X | X |
| Kazy (ultrazvuk alebo ekvivalent) | X | X | X | |
| Tvrdosť kovových fliaš a kovových vložiek | X | X | X | |
| Skúška hydrostatickej tesnosti | X | X | X | X |
| Skúška netesnosti | | | | X |
| Označenia | X | X | X | X |
| X | – | vyžaduje sa. |

Typ

Typ fľaše

Požiadavky na kontrolu

CNG-1

CNG-2

CNG-3

CNG-4

Kritické rozmery

X

X

X

X

Povrchová úprava

X

X

X

X

Kazy (ultrazvuk alebo ekvivalent)

X

X

X

Tvrdosť kovových fliaš a kovových vložiek

X

X

X

Skúška hydrostatickej tesnosti

X

X

X

X

Skúška netesnosti

X

Označenia

X

X

X

X

X

–

vyžaduje sa.

Tabuľka 6.7

Zmena konštrukcie

| Zmena konštrukcie | Typ skúšky |
| --- | --- |
| Hydrostatická deštrukcia
  A.12 | Cyklovanie pri teplote okolia
  A.13 | Environm.
  A.14 | Ohňovzdornosť
  A.15 | Prenikanie
  A.16 | Tolerancia kazov
  A.17 | Deformácia vysokou teplotou: Tečenie
  A.18
  Roztrhnutie z napätia
  A.19
  Skúška pádom
  A.20 | Priepustnosť A.21
  Krútiaci moment výčnelku CNG
  A.25
  Cyklovanie
  A.27 | Odolnosť BTZ
  A.24 |
| Výrobca vlákien | X | X | | | | | X * | X† | |
| Kovové fľaše alebo materiál vložky | X | X | X * | X | X * | X | X * | | |
| Materiál plastovej vložky | | X | X | | | | | X† | |
| Materiál vlákna | X | X | X | X | X | X | X | X† | |
| Materiál živice | | | X | | X | X | X | | |
| Zmena priemeru ≤ 20 % | X | X | | | | | | | |
| Zmena priemeru > 20 % | X | X | | X | X * | X | | | |
| Zmena dĺžky ≤ 50 % | X | | | X ‡ | | | | | |
| Zmena dĺžky > 50 % | X | X | | X ‡ | | | | | |
| Zmena pracovného tlaku ≤ 20 % @ | X | X | | | | | | | |
| Tvar klenby | X | X | | | | | | X † | |
| Veľkosť otvoru | X | X | | | | | | | |
| Zmena opláštenia | | | X | | | | | | |
| Konštrukcia koncovej vyčnievajúcej časti | | | | | | | | X † | |
| Zmena vo výrobnom procese | X | X | | | | | | | |
| Bezpečnostné tlakové zariadenie | | | | X | | | | | X |
| X | – | vyžaduje sa. |
| * | – | skúška sa nevyžaduje pri kovových konštrukciách (CNG-1). |
| † | – | skúška sa vyžaduje iba pri celokompozitných (CNG-4) konštrukciách. |
| ‡ | – | skúška sa vyžaduje iba pri zväčšení dĺžky. |
| @ | – | iba ak sa zmení hrúbka úmerne k priemeru a/alebo zmene tlaku. |

Zmena konštrukcie

Typ skúšky

Hydrostatická deštrukcia

A.12

Cyklovanie pri teplote okolia

A.13

Environm.

A.14

Ohňovzdornosť

A.15

Prenikanie

A.16

Tolerancia kazov

A.17

Deformácia vysokou teplotou: Tečenie

A.18

Roztrhnutie z napätia

A.19

Skúška pádom

A.20

Priepustnosť A.21

Krútiaci moment výčnelku CNG

A.25

Cyklovanie

A.27

Odolnosť BTZ

A.24

Výrobca vlákien

X

X

X *

X†

Kovové fľaše alebo materiál vložky

X

X

X *

X

X *

X

X *

Materiál plastovej vložky

X

X

X†

Materiál vlákna

X

X

X

X

X

X

X

X†

Materiál živice

X

X

X

X

Zmena priemeru ≤ 20 %

X

X

Zmena priemeru > 20 %

X

X

X

X *

X

Zmena dĺžky ≤ 50 %

X

X ‡

Zmena dĺžky > 50 %

X

X

X ‡

Zmena pracovného tlaku ≤ 20 % @

X

X

Tvar klenby

X

X

X †

Veľkosť otvoru

X

X

Zmena opláštenia

X

Konštrukcia koncovej vyčnievajúcej časti

X †

Zmena vo výrobnom procese

X

X

Bezpečnostné tlakové zariadenie

X

X

X

–

vyžaduje sa.

*

–

skúška sa nevyžaduje pri kovových konštrukciách (CNG-1).

†

–

skúška sa vyžaduje iba pri celokompozitných (CNG-4) konštrukciách.

‡

–

skúška sa vyžaduje iba pri zväčšení dĺžky.

@

–

iba ak sa zmení hrúbka úmerne k priemeru a/alebo zmene tlaku.

7.   KOVOVÉ FĽAŠE TYPU CNG-1

7.1.   Všeobecne

Konštrukčná časť určuje maximálnu veľkosť prípustných defektov v každom bode fľaše, ktorá nedosiahne kritickú veľkosť za stanovené obdobie s opakovaním skúšok, resp. ak sa neuvádza interval opätovného skúšania za dobu životnosti fľaše pri jej prevádzke pri pracovnom tlaku. Stanovenie „úniku pred roztrhnutím“ (LBB) sa vykoná v súlade s príslušnými postupmi opísanými v bode A.6 (doplnok A k tejto prílohe). Prípustná veľkosť defektu sa stanovuje podľa bodu 6.15.2.

Fľaše konštruované v súlade s normou ISO 9809 a spĺňajúce všetky požiadavky v nej uvedené by mali vyhovovať už iba materiálovým skúškam požadovaným v bode 6.3.2.4 a požiadavkám kvalifikačných skúšok konštrukcie v bode 7.5, s výnimkou bodov 7.5.2 a 7.5.3.

7.2.   Analýza namáhania

Hodnoty namáhania vo fľaši sa vypočítajú pre tlak 2 MPa, 20 MPa, skúšobný tlak a deštruktívny tlak. Vo výpočtoch sa používajú primerané metódy analýzy s použitím teórie tenkého plášťa, ktorá zohľadňuje mimorovinné ohýbanie plášťa na stanovenie rozdelenia namáhania v hrdle, prechodných oblastiach a cylindrickej časti fľaše.

7.3.   Požiadavky na výrobu a požiadavky výrobnej skúšky

7.3.1.   Všeobecne

Konce hliníkových nádrží nie sú tvarovacím procesom uzavreté. Dná oceľových fliaš, ktoré boli zavreté tvarovaním, okrem fliaš skonštruovaných v súlade s normou ISO 9809, sú kontrolované nedeštruktívnym skúšaním alebo ekvivalentným postupom. V procese uzatvárania koncových častí sa nesmie pridávať kov. Každá fľaša sa pred operáciou tvarovania koncov preskúša na hrúbku a povrchovú úpravu.

Po tvarovaní koncov sa fľaše podrobia tepelnému spracovaniu do rozsahu tvrdosti špecifikovaného pre danú konštrukciu. Lokalizované tepelné spracovanie nie je dovolené.

Ak sa dodávajú hrdlový prstenec, základňový prstenec alebo príchytky na uchytenie, musia byť z materiálu kompatibilného s materiálom fľaše a musia byť pevne pripevnené metódou odlišnou od zvárania, tvrdého spájkovania alebo mäkkého spájkovania.

7.3.2.   Nedeštruktívna skúška

Každá kovová fľaša sa podrobí týmto skúškam:

| a) | skúška tvrdosti podľa bodu A.8 (doplnok A k tejto prílohe); |
| --- | --- |

a)

skúška tvrdosti podľa bodu A.8 (doplnok A k tejto prílohe);

| b) | ultrazvuková skúška podľa normy BS 5045, časť 1, príloha I, alebo preukázateľne rovnocennou metódou nedeštruktívnej skúšky, aby sa zabezpečilo, že maximálna veľkosť defektov nepresiahne veľkosť špecifikovanú v návrhu konštrukcie a stanovenú v súlade s bodom 6.15.2. |
| --- | --- |

b)

ultrazvuková skúška podľa normy BS 5045, časť 1, príloha I, alebo preukázateľne rovnocennou metódou nedeštruktívnej skúšky, aby sa zabezpečilo, že maximálna veľkosť defektov nepresiahne veľkosť špecifikovanú v návrhu konštrukcie a stanovenú v súlade s bodom 6.15.2.

7.3.3.   Hydrostatická tlaková skúška

Každá hotová fľaša sa podrobí hydrostatickej tlakovej skúške podľa bodu A.11 (doplnok A k tejto prílohe).

7.4.   Skúšky sérií fliaš

Skúšky sérií sa musia robiť na hotových fľašiach, ktoré sú reprezentatívnou vzorkou bežnej výroby a sú vybavené identifikačnými značkami. Z každej série sa náhodne vyberú dve fľaše. Ak sa skúškam podrobuje viac fliaš, než sa požaduje v tejto prílohe, zdokumentujú sa všetky výsledky. Na nich sa potom vykonajú minimálne tieto skúšky:

| a) | skúšky sérií z hľadiska materiálu. Jedna fľaša alebo teplom spracovaná kontrolná vzorka hotovej fľaše sa podrobí týmto skúškam:






  i) | porovnaniu kritických rozmerov s návrhom konštrukcie; |
| --- | --- | --- |

a)

skúšky sérií z hľadiska materiálu. Jedna fľaša alebo teplom spracovaná kontrolná vzorka hotovej fľaše sa podrobí týmto skúškam:

i)

porovnaniu kritických rozmerov s návrhom konštrukcie;

| ii) | jednej skúške na pevnosť v ťahu podľa bodu A.1 (doplnok A k tejto prílohe) a musia spĺňať konštrukčné požiadavky; |
| --- | --- |

ii)

jednej skúške na pevnosť v ťahu podľa bodu A.1 (doplnok A k tejto prílohe) a musia spĺňať konštrukčné požiadavky;

| iii) | v prípade oceľových fliaš – trom skúškam nárazom podľa bodu A.2 (doplnok A k tejto prílohe) a musia spĺňať požiadavky z bodu 6.3.2.3; |
| --- | --- |

iii)

v prípade oceľových fliaš – trom skúškam nárazom podľa bodu A.2 (doplnok A k tejto prílohe) a musia spĺňať požiadavky z bodu 6.3.2.3;

| iv) | ak je súčasťou konštrukcie ochranné opláštenie, opláštenie sa skúša podľa bodu A.9.2 (doplnok A k tejto prílohe). |
| --- | --- |

iv)

ak je súčasťou konštrukcie ochranné opláštenie, opláštenie sa skúša podľa bodu A.9.2 (doplnok A k tejto prílohe).

So všetkými fľašami zastúpenými v skúške série, ktoré nesplnia špecifické požiadavky, sa postupuje podľa postupov uvedených v bode 6.16.

Ak opláštenie nespĺňa požiadavky bodu A.9.2 (doplnok A k tejto prílohe), celá séria sa v rozsahu 100 % skontroluje, aby sa vyradili podobne defektné fľaše. Opláštenie na všetkých defektných fľašiach sa môže strhnúť a urobí sa prepláštenie. Skúška série plášťov sa potom zopakuje.

| b) | Deštruktívna skúška série. Jedna fľaša sa podrobí hydrostatickej tlakovej skúške až do roztrhnutia podľa bodu A.12 (doplnok A k tejto prílohe).
  Ak je deštruktívny tlak nižší ako minimálny vypočítaný deštruktívny tlak, postupuje sa podľa postupov v bode 6.16. |
| --- | --- |

b)

Deštruktívna skúška série. Jedna fľaša sa podrobí hydrostatickej tlakovej skúške až do roztrhnutia podľa bodu A.12 (doplnok A k tejto prílohe).

Ak je deštruktívny tlak nižší ako minimálny vypočítaný deštruktívny tlak, postupuje sa podľa postupov v bode 6.16.

| c) | Periodická skúška tlakovými cyklami. Hotové fľaše sa podrobujú tlakovému cyklu podľa bodu A.13 (doplnok A k tejto prílohe) s frekvenciou skúšok vymedzenou takto:






  i) | jedna fľaša z každej série sa vystaví tlakovým cyklom v celkovom počte 1 000-násobku stanovenej životnosti v rokoch pri minimálnom počte 15 000 cyklov; |
| --- | --- | --- |

c)

Periodická skúška tlakovými cyklami. Hotové fľaše sa podrobujú tlakovému cyklu podľa bodu A.13 (doplnok A k tejto prílohe) s frekvenciou skúšok vymedzenou takto:

i)

jedna fľaša z každej série sa vystaví tlakovým cyklom v celkovom počte 1 000-násobku stanovenej životnosti v rokoch pri minimálnom počte 15 000 cyklov;

| ii) | ak pri 10 po sebe nasledujúcich výrobných šaržiach jednej konštrukčnej skupiny (t. j. podobné materiály a postupy) ani jedna z fliaš vystavených tlakovým cyklom v bode i) nevykazuje netesnosť alebo porušenie materiálu po menšom počte cyklov ako je 1 500-násobok stanovenej životnosti v rokoch (minimálne 22 500 cyklov), možno potom skúšku tlakovými cyklami obmedziť na jednu fľašu z každých 5 sérií výroby; |
| --- | --- |

ii)

ak pri 10 po sebe nasledujúcich výrobných šaržiach jednej konštrukčnej skupiny (t. j. podobné materiály a postupy) ani jedna z fliaš vystavených tlakovým cyklom v bode i) nevykazuje netesnosť alebo porušenie materiálu po menšom počte cyklov ako je 1 500-násobok stanovenej životnosti v rokoch (minimálne 22 500 cyklov), možno potom skúšku tlakovými cyklami obmedziť na jednu fľašu z každých 5 sérií výroby;

| iii) | ak pri 10 po sebe nasledujúcich výrobných šaržiach jednej konštrukčnej skupiny ani jedna z fliaš vystavených tlakovým cyklom v bode i) nevykazuje netesnosť alebo porušenie materiálu po menšom počte cyklov ako je 2 000-násobok stanovenej životnosti v rokoch (minimálne 30 000 cyklov), možno potom skúšku tlakovými cyklami obmedziť na jednu fľašu z každých 10 sérií výroby; |
| --- | --- |

iii)

ak pri 10 po sebe nasledujúcich výrobných šaržiach jednej konštrukčnej skupiny ani jedna z fliaš vystavených tlakovým cyklom v bode i) nevykazuje netesnosť alebo porušenie materiálu po menšom počte cyklov ako je 2 000-násobok stanovenej životnosti v rokoch (minimálne 30 000 cyklov), možno potom skúšku tlakovými cyklami obmedziť na jednu fľašu z každých 10 sérií výroby;

| iv) | ak od poslednej výrobnej šarže uplynulo viac ako 6 mesiacov, potom sa jedna fľaša z každej ďalšej výrobnej šarže podrobí skúške tlakovými cyklami, aby sa zachovala znížená frekvencia skúšania sérií v bode ii) alebo iii); |
| --- | --- |

iv)

ak od poslednej výrobnej šarže uplynulo viac ako 6 mesiacov, potom sa jedna fľaša z každej ďalšej výrobnej šarže podrobí skúške tlakovými cyklami, aby sa zachovala znížená frekvencia skúšania sérií v bode ii) alebo iii);

| v) | ak sa počas zníženej frekvencie skúšok fľaše tlakovými cyklami v bode ii) alebo iii) nesplní požadovaný počet cyklov tlaku (tzn. minimálne 22 500 alebo 30 000 tlakových cyklov), potom sa zopakuje frekvencia skúšok sérií tlakovými cyklami v bode i) pre najmenej 10 výrobných šarží, kým nebude možné znovu znížiť frekvenciu skúšok sérií tlakovými cyklami podľa bodu ii) alebo iii); |
| --- | --- |

v)

ak sa počas zníženej frekvencie skúšok fľaše tlakovými cyklami v bode ii) alebo iii) nesplní požadovaný počet cyklov tlaku (tzn. minimálne 22 500 alebo 30 000 tlakových cyklov), potom sa zopakuje frekvencia skúšok sérií tlakovými cyklami v bode i) pre najmenej 10 výrobných šarží, kým nebude možné znovu znížiť frekvenciu skúšok sérií tlakovými cyklami podľa bodu ii) alebo iii);

| vi) | ak ktorákoľvek z fliaš v bodoch i), ii) alebo iii) nespĺňa minimálnu požiadavku na počet cyklov rovnajúcu sa 1 000-násobku stanovenej životnosti v rokoch (minimálne 15 000 cyklov), potom sa príčina tohto nesplnenia zistí a napraví podľa postupov uvedených v bode 6.16 tejto prílohy. Skúška tlakovými cyklami sa potom zopakuje na ďalších troch fľašiach z danej série. Ak ktorákoľvek z dodatočných troch fliaš nespĺňa minimálnu požiadavku na počet cyklov rovnajúci sa 1 000-násobku stanovenej životnosti v rokoch, potom sa séria musí vyradiť. |
| --- | --- |

vi)

ak ktorákoľvek z fliaš v bodoch i), ii) alebo iii) nespĺňa minimálnu požiadavku na počet cyklov rovnajúcu sa 1 000-násobku stanovenej životnosti v rokoch (minimálne 15 000 cyklov), potom sa príčina tohto nesplnenia zistí a napraví podľa postupov uvedených v bode 6.16 tejto prílohy. Skúška tlakovými cyklami sa potom zopakuje na ďalších troch fľašiach z danej série. Ak ktorákoľvek z dodatočných troch fliaš nespĺňa minimálnu požiadavku na počet cyklov rovnajúci sa 1 000-násobku stanovenej životnosti v rokoch, potom sa séria musí vyradiť.

7.5.   Kvalifikačné skúšky konštrukcie fliaš

7.5.1.   Všeobecne

Kvalifikačné skúšky sa musia vykonať na hotových fľašiach, ktoré reprezentujú vzorku bežnej výroby a sú vybavené identifikačnými značkami. Výber, osvedčenie a dokumentácia výsledkov musia byť v súlade s bodom 6.13.

7.5.2.   Hydrostatická deštruktívna tlaková skúška

Tri reprezentatívne fľaše sa hydrostaticky natlakujú až do roztrhnutia podľa bodu A.12 (doplnok A k tejto prílohe). Deštruktívny tlak vedúci k roztrhnutiu fľaše musí byť vyšší ako minimálny deštruktívny tlak vypočítaný analýzou namáhania pre danú konštrukciu a musí byť najmenej 45 MPa.

7.5.3.   Skúška tlakovými cyklami pri teplote okolia.

Dve hotové fľaše sa vystavia tlakovým cyklom pri teplote okolia podľa bodu A.13 (doplnok A k tejto prílohe) až do ich zlyhania, resp. minimálne 45 000 cyklov. Fľaše nesmú zlyhať pred dosiahnutím počtu cyklov rovnajúci sa 1 000-násobku stanovenej životnosti v rokoch. Fľaše, ktoré prekročia počet cyklov rovnajúci sa 1 000-násobku stanovenej životnosti v rokoch, môžu zlyhať netesnosťou, nie však prasknutím materiálu. Fľaše, ktoré nezlyhajú v rámci 45 000 cyklov, sa zničia buď opakovaním cyklov až do zlyhania, alebo sa hydrostaticky natlakujú až do roztrhnutia. Zaznamená sa počet cyklov do zlyhania a miesto vzniku zlyhania.

7.5.4.   Skúška ohňovzdornosti

Skúšky sa vykonávajú za podmienok podľa bodu A.15 (doplnok A k tejto prílohe) a musia spĺňať v ňom uvedené požiadavky.

7.5.5.   Skúška na prienik

Skúšky sa vykonávajú za podmienok podľa bodu A.16 (doplnok A k tejto prílohe) a musia spĺňať v ňom uvedené požiadavky.

7.5.6.   Odolnosť voči „úniku pred roztrhnutím“ (leak-before-break, LBB)

V prípade konštrukcií fliaš, ktoré neprekročia 45 000 cyklov pri skúške podľa bodu 7.5.3, sa skúšky na odolnosť voči úniku pred roztrhnutím (LBB) musia vykonať podľa bodu A.6 doplnku A k tejto prílohe a musia spĺňať požiadavky v ňom uvedené.

8.   FĽAŠE TYPU CNG-2 OPLÁŠTENÉ V SMERE OBVODU

8.1.   Všeobecne

Počas natlakovania sa tento typ konštrukcie fľaše správa tak, že sa posuny kompozitného opláštenia a kovovej vložky navzájom lineárne prekrývajú. V dôsledku odlišných výrobných postupov sa v tejto prílohe neuvádza konkrétna metóda konštrukcie.

Stanovenie „úniku pred roztrhnutím“ (LBB) sa vykoná podľa príslušných postupov opísaných v bode A.6 (doplnok A k tejto prílohe). Prípustná veľkosť defektu sa stanovuje podľa bodu 6.15.2.

8.2.   Požiadavky na konštrukciu

8.2.1.   Kovová vložka

Kovová vložka musí mať minimálnu odolnosť voči deštrukcii tlakom 26 MPa.

8.2.2.   Kompozitné opláštenie

Pevnosť v ťahu vlákien musí spĺňať požiadavky z bodu 6.5.

8.2.3.   Analýza namáhania

Vypočítajú sa hodnoty namáhania v kompozite a vo vložke po predpätí. Tlaky použité v týchto výpočtoch musia byť nula, 2 MPa a 20 MPa, skúšobný tlak a deštruktívny tlak. Vo výpočtoch sa používajú primerané metódy analýzy s použitím teórie tenkého plášťa s prihliadnutím na nelineárne správanie sa materiálu vložky na stanovenie rozdelenia namáhania v hrdle, prechodových oblastiach a cylindrickej časti vložky.

V prípade konštrukcií využívajúcich autofretáž na vytvorenie predpätia sa vypočítajú limity, do ktorých musí spadať autofretážny tlak.

V prípade konštrukcií využívajúcich kontrolované navíjanie ťahom na vytvorenie predpätia sa vypočíta teplota, pri ktorej sa vytvorí ťah nevyhnutný v každej vrstve kompozitu a z toho vyplývajúce predpätie vo vložke.

8.3.   Požiadavky na výrobu

8.3.1.   Všeobecne

Kompozitná fľaša musí byť vyrobená z vložky opláštenej namotaným súvislým vláknom. Operácie navíjania vlákna sú riadené počítačom alebo mechanicky. Vlákna sa nanášajú pod kontrolovaným napätím pri navíjaní. Keď sa navíjanie skončí, termosetové živice sa vytvrdzujú ohrievaním s použitím vopred určeného a kontrolovaného časovo-teplotného profilu.

8.3.2.   Vložka

Výrobca kovových vložiek musí spĺňať požiadavky uvedené v bode 7.3 pre príslušné typy konštrukcií vložiek.

8.3.3.   Opláštenie

Fľaše sa musia vyrábať na stroji na navíjanie vláknitého materiálu. Počas navíjania sa významné premenné veličiny monitorujú v medziach špecifikovaných tolerancií a zdokumentujú sa v zázname o namotávaní. Uvedené premenné môžu okrem iného zahŕňať:

| a) | typ vlákna vrátane rozmerov; |
| --- | --- |

a)

typ vlákna vrátane rozmerov;

| b) | spôsob impregnácie; |
| --- | --- |

b)

spôsob impregnácie;

| c) | napätie pri navíjaní; |
| --- | --- |

c)

napätie pri navíjaní;

| d) | rýchlosť navíjania; |
| --- | --- |

d)

rýchlosť navíjania;

| e) | počet prameňov predpriadze; |
| --- | --- |

e)

počet prameňov predpriadze;

| f) | šírku pásu; |
| --- | --- |

f)

šírku pásu;

| g) | druh a zloženie živice; |
| --- | --- |

g)

druh a zloženie živice;

| h) | teplotu živice; |
| --- | --- |

h)

teplotu živice;

| i) | teplotu vložky. |
| --- | --- |

i)

teplotu vložky.

8.3.3.1.   Vytvrdzovanie termosetových živíc

Ak sa používa termosetová živica, vytvrdzuje sa po namotaní vlákien. Počas vytvrdzovania sa zdokumentuje vytvrdzovací cyklus (t. j. časovo-teplotný priebeh).

Teplota vytvrdzovania musí byť regulovateľná a nesmie ovplyvniť vlastnosti materiálu vložky. Maximálna teplota vytvrdzovania pri fľašiach s hliníkovými vložkami je 177 °C.

8.3.4.   Autofretáž

Ak sa používa autofretáž, vykoná sa pred hydrostatickou tlakovou skúškou. Autofretážny tlak sa pohybuje v medziach stanovených v bode 8.2.3 a výrobca určí metódu na overenie primeraného tlaku.

8.4.   Požiadavky výrobnej skúšky

8.4.1.   Nedeštruktívna skúška

Nedeštruktívne skúšky sa vykonávajú v súlade s platnou normou ISO alebo rovnocennou normou. Na každej kovovej vložke sa vykonajú tieto skúšky:

| a) | skúška tvrdosti podľa bodu A.8 (doplnok A k tejto prílohe); |
| --- | --- |

a)

skúška tvrdosti podľa bodu A.8 (doplnok A k tejto prílohe);

| b) | ultrazvuková skúška podľa normy BS 5045, časť 1, príloha 1B, alebo preukázateľne rovnocennou metódou nedeštruktívnej skúšky, aby sa zabezpečilo, že maximálna veľkosť defektov nepresiahne veľkosť špecifikovanú v návrhu konštrukcie. |
| --- | --- |

b)

ultrazvuková skúška podľa normy BS 5045, časť 1, príloha 1B, alebo preukázateľne rovnocennou metódou nedeštruktívnej skúšky, aby sa zabezpečilo, že maximálna veľkosť defektov nepresiahne veľkosť špecifikovanú v návrhu konštrukcie.

8.4.2.   Hydrostatická tlaková skúška

Každá hotová fľaša sa podrobí hydrostatickej tlakovej skúške podľa bodu A.11 (doplnok A k tejto prílohe). Výrobca určí príslušný limit trvalého objemového rozšírenia pre použitý skúšobný tlak, trvalé rozšírenie však v žiadnom prípade neprekročí 5 percent celkového objemového rozšírenia pri skúšobnom tlaku. Každá fľaša, ktorá nespĺňa limit stanovený pre vyradenie, sa vyradí a buď sa zničí, alebo sa použije na účely skúšky série.

8.5.   Skúšky sérií fliaš

8.5.1.   Všeobecne

Skúšky sérií sa musia robiť na hotových fľašiach, ktoré sú reprezentatívnou vzorkou bežnej výroby a sú vybavené identifikačnými značkami. Z každej série sa náhodne vyberú dve fľaše, alebo fľaša a vložka. Ak sa skúškam podrobuje viac fliaš, než sa požaduje v tejto prílohe, zdokumentujú sa všetky výsledky. Na nich sa potom vykonajú minimálne tieto skúšky:

Ak sa zistia defekty v opláštení pred aplikovaním autofretáže alebo hydrostatickej tlakovej skúšky, opláštenie je možné úplne odstrániť alebo nahradiť.

| a) | Skúšky sérií z hľadiska materiálu. Jedna fľaša alebo jedna vložka alebo teplom spracovaná kontrolná vzorka hotovej fľaše sa podrobí týmto skúškam:






  i) | porovnaniu rozmerov s návrhom konštrukcie, |
| --- | --- | --- |

a)

Skúšky sérií z hľadiska materiálu. Jedna fľaša alebo jedna vložka alebo teplom spracovaná kontrolná vzorka hotovej fľaše sa podrobí týmto skúškam:

i)

porovnaniu rozmerov s návrhom konštrukcie,

| ii) | jednej skúške na pevnosť v ťahu podľa bodu A.1 (doplnok A k tejto prílohe) a musí spĺňať konštrukčné požiadavky, |
| --- | --- |

ii)

jednej skúške na pevnosť v ťahu podľa bodu A.1 (doplnok A k tejto prílohe) a musí spĺňať konštrukčné požiadavky,

| iii) | v prípade kovových fliaš – trom skúškam nárazom podľa bodu A.2 (doplnok A k tejto prílohe) a musí spĺňať konštrukčné požiadavky, |
| --- | --- |

iii)

v prípade kovových fliaš – trom skúškam nárazom podľa bodu A.2 (doplnok A k tejto prílohe) a musí spĺňať konštrukčné požiadavky,

| iv) | ak je súčasťou konštrukcie ochranné opláštenie, opláštenie sa skúša podľa bodu A.9.2. (doplnok A k tejto prílohe) a musí spĺňať v ňom uvedené požiadavky. So všetkými fľašami alebo vložkami zastúpenými v skúške série, ktoré nesplnia špecifické požiadavky, sa postupuje podľa postupov uvedených v bode 6.16. |
| --- | --- |

iv)

ak je súčasťou konštrukcie ochranné opláštenie, opláštenie sa skúša podľa bodu A.9.2. (doplnok A k tejto prílohe) a musí spĺňať v ňom uvedené požiadavky. So všetkými fľašami alebo vložkami zastúpenými v skúške série, ktoré nesplnia špecifické požiadavky, sa postupuje podľa postupov uvedených v bode 6.16.

Ak opláštenie nespĺňa požiadavky bodu A.9.2 (doplnok A k tejto prílohe), celá séria sa v rozsahu 100 % skontroluje, aby sa vyradili podobne defektné fľaše. Opláštenie na všetkých defektných fľašiach sa môže strhnúť spôsobom, ktorý neporuší integritu kompozitnej vložky, a urobí sa prepláštenie. Skúška série plášťov sa potom opakuje.

| b) | Deštruktívna skúška série. Jedna fľaša sa podrobí skúške v súlade s požiadavkami v bode 7.4 písm. b). |
| --- | --- |

b)

Deštruktívna skúška série. Jedna fľaša sa podrobí skúške v súlade s požiadavkami v bode 7.4 písm. b).

| c) | Periodická skúška tlakovými cyklami. Podľa požiadaviek v bode 7.4 písm. c). |
| --- | --- |

c)

Periodická skúška tlakovými cyklami. Podľa požiadaviek v bode 7.4 písm. c).

8.6.   Kvalifikačné skúšky konštrukcie fliaš

8.6.1.   Všeobecne

Kvalifikačné skúšky sa musia robiť na fľašiach, ktoré reprezentujú vzorku bežnej výroby a sú vybavené identifikačnými značkami. Výber, osvedčenie a dokumentácia výsledkov musia byť v súlade s bodom 6.13.

8.6.2.   Hydrostatická deštruktívna tlaková skúška

| a) | Jedna vložka sa podrobí hydrostatickej deštrukcii podľa bodu A.12 (doplnok A k tejto prílohe). Deštruktívny tlak musí prekročiť minimálny deštruktívny tlak uvedený pre konštrukciu vložky; |
| --- | --- |

a)

Jedna vložka sa podrobí hydrostatickej deštrukcii podľa bodu A.12 (doplnok A k tejto prílohe). Deštruktívny tlak musí prekročiť minimálny deštruktívny tlak uvedený pre konštrukciu vložky;

| a) | tri fľaše sa podrobia hydrostatickej deštrukcii podľa bodu A.12 (doplnok A k tejto prílohe). Deštruktívny tlak vedúci k roztrhnutiu fľaše musí prekročiť minimálny deštruktívny tlak vypočítaný analýzou namáhania pre danú konštrukciu podľa tabuľky 6.3 a v žiadnom prípade nesmie byť nižší ako hodnota nevyhnutná na splnenie požiadaviek pomeru namáhania uvedených v bode 6.5. |
| --- | --- |

a)

tri fľaše sa podrobia hydrostatickej deštrukcii podľa bodu A.12 (doplnok A k tejto prílohe). Deštruktívny tlak vedúci k roztrhnutiu fľaše musí prekročiť minimálny deštruktívny tlak vypočítaný analýzou namáhania pre danú konštrukciu podľa tabuľky 6.3 a v žiadnom prípade nesmie byť nižší ako hodnota nevyhnutná na splnenie požiadaviek pomeru namáhania uvedených v bode 6.5.

8.6.3.   Skúška tlakovými cyklami pri teplote okolia

Dve hotové fľaše sa podrobujú skúške tlakovými cyklami pri teplote okolia podľa bodu A.13 (doplnok A k tejto prílohe) až do ich zlyhania, resp. minimálne 45 000 cyklov. Fľaše nesmú zlyhať pred dosiahnutím počtu cyklov rovnajúcemu sa 1 000-násobku stanovenej životnosti v rokoch. Fľaše, ktoré prekročia počet cyklov rovnajúci sa 1 000-násobku stanovenej životnosti v rokoch, môžu zlyhať netesnosťou, nie však prasknutím materiálu. Fľaše, ktoré nezlyhajú v rámci 45 000 cyklov sa zničia buď opakovaním cyklov až do zlyhania, alebo sa hydrostaticky natlakujú až do roztrhnutia. Fľaše, ktoré prekročili 45 000 cyklov, môžu zlyhať roztrhnutím. Zaznamená sa počet cyklov do zlyhania a miesto vzniku zlyhania.

8.6.4.   Skúška v kyslom prostredí

Jedna fľaša sa podrobí skúške podľa bodu A.14. (doplnok A k tejto prílohe) a musí spĺňať v ňom uvedené požiadavky. Voliteľná skúška v kyslom prostredí je zahrnutá v informatívnom doplnku H k tejto prílohe.

8.6.5.   Skúška ohňovzdornosti

Hotové fľaše sa podrobia skúške podľa bodu A.15 (doplnok A k tejto prílohe) a musia spĺňať v ňom uvedené požiadavky.

8.6.6.   Skúška na prienik

Jedna hotová fľaša sa podrobí skúške podľa bodu A.16 (doplnok A k tejto prílohe) a musí spĺňať v ňom uvedené požiadavky.

8.6.7.   Skúšky tolerancie na kazy

Jedna hotová fľaša sa podrobí skúške podľa bodu A.17 (doplnok A k tejto prílohe) a musí spĺňať v ňom uvedené požiadavky.

8.6.8.   Skúška tečenia pri vysokej teplote

Pri konštrukciách, v ktorých teplota skleného prechodu živice nepresiahne maximálnu konštrukčnú teplotu pre daný materiál aspoň o 20 °C, sa jedna fľaša podrobí skúške podľa bodu A.18 (doplnok A k tejto prílohe) a musí spĺňať v ňom uvedené požiadavky.

8.6.9.   Zrýchlená deštruktívna skúška napätím

Jedna hotová fľaša sa podrobí skúške podľa bodu A.19 (doplnok A k tejto prílohe) a musí spĺňať v ňom uvedené požiadavky.

8.6.10.   Odolnosť voči „úniku pred roztrhnutím“ (leak-before-break, LBB)

V prípade konštrukcií fliaš, ktoré neprekročia 45 000 cyklov pri skúške podľa bodu 8.6.3, sa skúšky na odolnosť voči úniku pred roztrhnutím (LBB) musia robiť podľa bodu A.6 doplnku A k tejto prílohe a musia spĺňať požiadavky v ňom uvedené.

8.6.11.   Skúška tlakovými cyklami pri extrémnych teplotách

Jedna hotová fľaša sa podrobí skúške podľa bodu A.7 (doplnok A k tejto prílohe) a musí spĺňať v ňom uvedené požiadavky.

9.   FĽAŠE TYPU CNG-3 OPLÁŠTENÉ V OBIDVOCH SMEROCH

9.1.   Všeobecne

Počas natlakovania sa tento typ fľaše správa tak, že sa posuny kompozitného opláštenia a vložky navzájom prekrývajú. V dôsledku odlišných výrobných postupov sa v tejto prílohe neuvádza konkrétna metóda konštrukcie. Odolnosť voči úniku pred roztrhnutím (LBB) sa určuje v súlade s príslušnými postupmi opísanými v bode A.6 (doplnok A k tejto prílohe). Prípustná veľkosť defektu sa stanovuje podľa bodu 6.15.2.

9.2.   Požiadavky na konštrukciu

9.2.1.   Kovová vložka

Napätie v tlaku vo vložke pri nulovom tlaku a 15 °C nesmie spôsobiť stlačenie alebo deformovanie vložky.

9.2.2.   Kompozitné opláštenie

Pevnosť v ťahu vlákien musí spĺňať požiadavky z bodu 6.5.

9.2.3.   Analýza namáhania

Vypočíta sa napätie v tangenciálnom a v pozdĺžnom smere fľaše v kompozite a vo vložke po pôsobení tlakom. Tlak použitý v týchto výpočtoch musí byť nula, pracovný tlak, 10 percent pracovného tlaku, skúšobný tlak a deštruktívny tlak. Vypočíta sa interval, v ktorom sa pohybuje autofretážny tlak. Vo výpočtoch sa používajú primerané metódy analýzy s použitím teórie tenkého plášťa s prihliadnutím na nelineárne správanie sa materiálu vložky na stanovenie rozdelenia namáhania v hrdle, prechodových oblastiach a cylindrickej časti vložky.

9.3.   Požiadavky na výrobu

Požiadavky na výrobu musia spĺňať kritériá uvedené v bode 8.3 s tou výnimkou, že opláštenie musí obsahovať aj špirálovito namotané vláknové tkanivo.

9.4.   Požiadavky výrobnej skúšky

Požiadavky výrobnej skúšky musia byť v súlade s požiadavkami uvedenými v bode 8.4.

9.5.   Skúšky sérií fliaš

Skúšky sérií fliaš musia byť v súlade s požiadavkami uvedenými v bode 8.5.

9.6.   Kvalifikačné skúšky konštrukcie fliaš

Kvalifikačné skúšky konštrukcie fliaš musia byť v súlade s požiadavkami uvedenými v bode 8.6 a bode 9.6.1 s výnimkou lineárneho roztrhnutia v bode 8.6, ktoré sa nepožaduje.

9.6.1.   Skúška pádom

Jedna alebo viac hotových fliaš sa podrobí skúške pádom podľa bodu A.30 (doplnok A k tejto prílohe).

10.   CELOKOMPOZITNÉ NÁDRŽE TYPU CNG-4

10.1.   Všeobecne

Táto príloha neuvádza konkrétnu metódu konštrukcie fliaš s polymérnymi vložkami v dôsledku rôznorodosti možných konštrukcií fliaš.

10.2.   Požiadavky na konštrukciu

Na opodstatnenie adekvátnosti konštrukcie sa používajú konštrukčné výpočty. Pevnosť v ťahu vo vláknach musí spĺňať požiadavky v bode 6.5.

Na koncových kovových výčnelkoch sa podľa bodov 6.10.2 alebo 6.10.3 používajú kužeľové i priame závity.

Koncové kovové výčnelky so závitovými otvormi sú schopné vydržať krútiaci moment 500 Nm bez poškodenia neporušenosti spojenia s nekovovou vložkou. Koncové kovové výčnelky pripojené k nekovovej vložke sú zhotovené z materiálu kompatibilného s prevádzkovými podmienkami špecifikovanými v bode 4 tejto prílohy.

10.3.   Analýza namáhania

Vypočíta sa napätie v tangenciálnom a v pozdĺžnom smere fľaše v kompozite a vo vložke po pôsobení tlakom. Tlaky použité v týchto výpočtoch musia byť nula, pracovný tlak, skúšobný tlak a deštruktívny tlak. Vo výpočtoch sa použijú adekvátne metódy na stanovenie rozdelenia napätia vo fľaši.

10.4.   Požiadavky na výrobu

Požiadavky na výrobu sú v súlade s bodom 8.3 s tou výnimkou, že teplota vytvrdzovania pre termosetové živice je najmenej 10 °C pod teplotou mäknutia plastovej vložky.

10.5.   Požiadavky výrobnej skúšky

10.5.1.   Hydrostatická tlaková skúška

Každá hotová fľaša sa podrobí hydrostatickej tlakovej skúške podľa bodu A.11 (doplnok A k tejto prílohe). Výrobca určí príslušný limit pružného rozšírenia pre použitý skúšobný tlak, pružné rozšírenie ktorejkoľvek fľaše však v žiadnom prípade nesmie prekročiť priemernú hodnotu série o viac ako 10 percent. Každá fľaša, ktorá nespĺňa limit stanovený pre vyradenie, sa vyradí a buď sa zničí, alebo sa použije na účely skúšky série.

10.5.2.   Skúška netesnosti

Každá hotová fľaša sa podrobí skúške netesnosti podľa bodu A.10 (doplnok A k tejto prílohe) a musí spĺňať v ňom uvedené požiadavky.

10.6.   Skúšky sérií fliaš

10.6.1.   Všeobecne

Skúšky sérií sa musia robiť na hotových fľašiach, ktoré sú reprezentatívnou vzorkou bežnej výroby a sú vybavené identifikačnými značkami. Z každej série sa náhodne vyberie jedna fľaša. Ak sa skúškam podrobuje viac fliaš, než sa požaduje v tejto prílohe, zdokumentujú sa všetky výsledky. Na týchto fľašiach sa potom vykonajú minimálne tieto skúšky:

| a) | Skúšky sérií z hľadiska materiálu.
  Jedna fľaša alebo jedna vložka alebo kontrolná vzorka vložky, ktorá je reprezentatívna pre hotovú fľašu, sa podrobí týmto skúškam:






  i) | porovnaniu rozmerov s návrhom konštrukcie; |
| --- | --- | --- |

a)

Skúšky sérií z hľadiska materiálu.

Jedna fľaša alebo jedna vložka alebo kontrolná vzorka vložky, ktorá je reprezentatívna pre hotovú fľašu, sa podrobí týmto skúškam:

i)

porovnaniu rozmerov s návrhom konštrukcie;

| ii) | jednej skúške plastovej vložky na pevnosť v ťahu podľa bodu A.22 (doplnok A k tejto prílohe) a musí spĺňať konštrukčné požiadavky; |
| --- | --- |

ii)

jednej skúške plastovej vložky na pevnosť v ťahu podľa bodu A.22 (doplnok A k tejto prílohe) a musí spĺňať konštrukčné požiadavky;

| iii) | teplota topenia plastovej vložky sa musí skúšať podľa bodu A.23. (doplnok A k tejto prílohe) a musí spĺňať konštrukčné požiadavky; |
| --- | --- |

iii)

teplota topenia plastovej vložky sa musí skúšať podľa bodu A.23. (doplnok A k tejto prílohe) a musí spĺňať konštrukčné požiadavky;

| iv) | ak je súčasťou konštrukcie ochranné opláštenie, opláštenie sa skúša podľa bodu A.9.2 (doplnok A k tejto prílohe). Ak opláštenie nespĺňa požiadavky bodu A.9.2 (doplnok A k tejto prílohe), celá séria sa v rozsahu 100 % skontroluje, aby sa vyradili podobne defektné fľaše. Opláštenie na všetkých defektných fľašiach sa môže strhnúť spôsobom, ktorý neporuší integritu kompozitnej vložky, a urobí sa prepláštenie. Skúška série opláštenia sa potom opakuje. |
| --- | --- |

iv)

ak je súčasťou konštrukcie ochranné opláštenie, opláštenie sa skúša podľa bodu A.9.2 (doplnok A k tejto prílohe). Ak opláštenie nespĺňa požiadavky bodu A.9.2 (doplnok A k tejto prílohe), celá séria sa v rozsahu 100 % skontroluje, aby sa vyradili podobne defektné fľaše. Opláštenie na všetkých defektných fľašiach sa môže strhnúť spôsobom, ktorý neporuší integritu kompozitnej vložky, a urobí sa prepláštenie. Skúška série opláštenia sa potom opakuje.

| b) | Deštruktívna skúška série.
  Jedna fľaša sa podrobí skúške v súlade s požiadavkami v bode 7.4 písm. b). |
| --- | --- |

b)

Deštruktívna skúška série.

Jedna fľaša sa podrobí skúške v súlade s požiadavkami v bode 7.4 písm. b).

| c) | Periodická skúška tlakovými cyklami.
  Na jednej fľaši sa skúša koncový výčnelok na krútiaci moment 500 Nm podľa skúšobnej metódy uvedenej v bode A.25 (doplnok A k tejto prílohe). Fľaša sa potom podrobí skúške tlakovými cyklami podľa postupov v bode 7.4 písm. c).
  Po požadovanom cyklickom vystavení tlaku sa fľaša podrobí skúške netesnosti v súlade s metódou opísanou v bode A.10 (doplnok A k tejto prílohe) a musí spĺňať v ňom uvedené požiadavky. |
| --- | --- |

c)

Periodická skúška tlakovými cyklami.

Na jednej fľaši sa skúša koncový výčnelok na krútiaci moment 500 Nm podľa skúšobnej metódy uvedenej v bode A.25 (doplnok A k tejto prílohe). Fľaša sa potom podrobí skúške tlakovými cyklami podľa postupov v bode 7.4 písm. c).

Po požadovanom cyklickom vystavení tlaku sa fľaša podrobí skúške netesnosti v súlade s metódou opísanou v bode A.10 (doplnok A k tejto prílohe) a musí spĺňať v ňom uvedené požiadavky.

10.7.   Kvalifikačné skúšky konštrukcie fliaš

10.7.1.   Všeobecne

Kvalifikačné skúšky konštrukcie fliaš musia byť v súlade s požiadavkami uvedenými v bodoch 8.6, 10.7.2, 10.7.3 a 10.7.4 tejto prílohy okrem skúšky LBB v bode 8.6.10, ktorá sa nepožaduje.

10.7.2.   Skúška na krútiaci moment

Jedna fľaša sa podrobí skúške podľa bodu A.25 (doplnok A k tejto prílohe).

10.7.3.   Skúška na priepustnosť

Jedna fľaša sa podrobí skúške na priepustnosť podľa bodu A.21 (doplnok A k tejto prílohe) a musí spĺňať v ňom uvedené požiadavky.

10.7.4.   Skúška na cyklické vystavenie zemnému plynu

Jedna hotová fľaša sa podrobí skúške podľa bodu A.27 (doplnok A k tejto prílohe) a musí spĺňať v ňom uvedené požiadavky.

11.   OZNAČOVANIE

11.1.   Ustanovenie o značení

Na každú fľašu je výrobca povinný dať zrozumiteľné a trvalé označenia najmenej 6 mm vysoké. Značenie sa vyhotoví buď vo forme štítkov vložených do živicového obalu, štítkov pripevnených lepidlom, nízkotlakových pečatí aplikovaných na hrubších koncoch konštrukcií typu CNG-1 a CNG-2, alebo akejkoľvek kombinácie uvedených možností. Nálepky a ich aplikácia zodpovedajú norme ISO 7225 alebo rovnocennej norme. Viacnásobné štítky sú povolené a mali by byť umiestnené tak, aby neboli zakryté montážnymi konzolami. Každá fľaša, ktorá spĺňa požiadavky tejto prílohy, sa označí takto:

| a) | Povinné informácie:






  i) | „CNG ONLY“ („LEN CNG“); |
| --- | --- | --- |

a)

Povinné informácie:

i)

„CNG ONLY“ („LEN CNG“);

| ii) | „DO NOT USE AFTER XX/XXXX“ („NEPOUŽÍVAŤ PO XX/XXXX“), kde „XX/XXXX“ označuje mesiac a rok vypršania použiteľnosti (2); |
| --- | --- |

ii)

„DO NOT USE AFTER XX/XXXX“ („NEPOUŽÍVAŤ PO XX/XXXX“), kde „XX/XXXX“ označuje mesiac a rok vypršania použiteľnosti (2);

| iii) | identifikácia výrobcu; |
| --- | --- |

iii)

identifikácia výrobcu;

| iv) | identifikácia fľaše (číslo daného výrobku a sériové číslo unikátne pre každú fľašu); |
| --- | --- |

iv)

identifikácia fľaše (číslo daného výrobku a sériové číslo unikátne pre každú fľašu);

| v) | pracovný tlak a pracovná teplota; |
| --- | --- |

v)

pracovný tlak a pracovná teplota;

| vi) | číslo predpisu EHK spolu s typom fľaše a registračným číslom osvedčenia; |
| --- | --- |

vi)

číslo predpisu EHK spolu s typom fľaše a registračným číslom osvedčenia;

| vii) | bezpečnostné tlakové zariadenia a/alebo ventily, ktoré spĺňajú podmienky na používanie s danou fľašou, alebo prostriedky na získanie informácií o vhodných systémoch protipožiarnej ochrany; |
| --- | --- |

vii)

bezpečnostné tlakové zariadenia a/alebo ventily, ktoré spĺňajú podmienky na používanie s danou fľašou, alebo prostriedky na získanie informácií o vhodných systémoch protipožiarnej ochrany;

| viii) | keď sa používajú štítky, všetky fľaše musia mať jedinečné identifikačné číslo vyrazené na exponovanom kovovom povrchu, ktoré umožňuje ich identifikovať v prípade zničenia štítku. |
| --- | --- |

viii)

keď sa používajú štítky, všetky fľaše musia mať jedinečné identifikačné číslo vyrazené na exponovanom kovovom povrchu, ktoré umožňuje ich identifikovať v prípade zničenia štítku.

| b) | Nepovinné informácie: | Na samostatnom štítku, resp. štítkoch sa môžu uviesť tieto nepovinné údaje:






  i) | rozsah teplôt plynu, napr. – 40 °C až 65 °C; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Nepovinné informácie:

Na samostatnom štítku, resp. štítkoch sa môžu uviesť tieto nepovinné údaje:

i)

rozsah teplôt plynu, napr. – 40 °C až 65 °C;

| ii) | menovitý objem vody vo fľaši zaokrúhlený na dve platné číslice, napr. 120 litrov; |
| --- | --- |

ii)

menovitý objem vody vo fľaši zaokrúhlený na dve platné číslice, napr. 120 litrov;

| iii) | dátum úvodnej tlakovej skúšky (mesiac a rok). |
| --- | --- |

iii)

dátum úvodnej tlakovej skúšky (mesiac a rok).

| | Označenia sa umiestnia v uvedenom poradí, ale ich špecifické usporiadanie sa môže líšiť podľa priestoru, ktorý je k dispozícii. Prijateľným príkladom povinných informácií je:





  LEN CNG
  NEPOUŽÍVAŤ PO .../....
  Výrobca/Číslo dielu/Sériové číslo
  20 MPa/15 °C
  ECE R 110 CNG-2 (registračné č. ...)
  „Používať len bezpečnostné tlakové zariadenie schválené výrobcom.“ |
| --- | --- |

Označenia sa umiestnia v uvedenom poradí, ale ich špecifické usporiadanie sa môže líšiť podľa priestoru, ktorý je k dispozícii. Prijateľným príkladom povinných informácií je:

LEN CNG

NEPOUŽÍVAŤ PO .../....

Výrobca/Číslo dielu/Sériové číslo

20 MPa/15 °C

ECE R 110 CNG-2 (registračné č. ...)

„Používať len bezpečnostné tlakové zariadenie schválené výrobcom.“

12.   PRÍPRAVA NA ODOSLANIE

Pred odoslaním z výrobného závodu sa každá fľaša zvnútra očistí a vysuší. Fľaše, ktoré nie sú okamžite uzavreté nasadením ventilov a prípadne bezpečnostnými zariadeniami, musia mať na všetkých otvoroch zátky, ktoré bránia vniknutiu vlhkosti a chránia závity. Pred odoslaním sa do všetkých oceľových fliaš a vložiek nastrieka inhibítor korózie (napr. obsahujúci olej).

Výrobca poskytne kupujúcemu vyhlásenie o prevádzke a všetky informácie potrebné na správnu manipuláciu, používanie a kontrolu fľaše počas prevádzky. Vyhlásenie musí byť v súlade s doplnkom D k tejto prílohe.

---

(1)  Nevyžaduje sa, ak sa použije defektoskopická skúška fľaše uvedená v bode A.7 doplnku A k tejto prílohe.

(2)  Expiračný dátum nesmie prekročiť stanovenú životnosť. Expiračný dátum sa môže aplikovať na fľašu v čase jej expedovania za predpokladu, že fľaše boli skladované na suchom mieste bez vnútorného tlaku.

Doplnok A

SKÚŠOBNÉ METÓDY

A.1.   SKÚŠKY NA PEVNOSŤ V ŤAHU, OCEĽ A HLINÍK

Skúška na pevnosť v ťahu sa vykoná na materiáli odobratom z valcovej časti hotovej fľaše s použitím pravouhlej skúšobnej vzorky tvarovanej v súlade s metódou opísanou v norme ISO 9809 pre oceľ a norme ISO 7866 pre hliník. V prípade fliaš s vložkami z nehrdzavejúcej zváranej ocele sa skúšky na pevnosť v ťahu vykonajú aj na materiáloch odobratých zo zvarov v súlade s metódou opísanou v bode 8.4 normy EN 13322-2. Dve strany skúšobných vzoriek predstavujúce vnútorný a vonkajší povrch fľaše sa nesmú opracovať strojovo. Skúška na pevnosť v ťahu sa vykoná v súlade s normou ISO 6892.

Poznámka: Pozornosť je potrebné venovať metóde merania predĺženia opísanej v norme ISO 6892, najmä v prípadoch, keď je vzorka skúšaná na pevnosť v ťahu kužeľovitá, čo má za následok bod zlomu mimo stredu meranej dĺžky.

A.2.   SKÚŠKA NÁRAZOM, OCEĽOVÉ FĽAŠE A OCEĽOVÉ VLOŽKY

Skúška nárazom sa vykoná na materiáli odobratom z valcovej časti hotovej fľaše na troch skúšobných vzorkách odobratých v súlade s metódou opísanou v norme ISO 148. Skúšobné vzorky používané v skúške nárazom sa odoberú zo steny fľaše v smere, ktorý sa požaduje v tabuľke 6.2 v prílohe 3A. V prípade fliaš s vložkami z nehrdzavejúcej zváranej ocele sa skúšky nárazom vykonajú aj na materiáloch odobratých zo zvarov v súlade s metódou opísanou v bode 8.6 normy EN 13322-2. Vrub musí byť kolmý na stenu fľaše. Pri pozdĺžnych skúškach sa skúšobná vzorka celá opracuje (na šiestich plochách); ak hrúbka steny neumožňuje dosiahnuť šírku 10 mm konečnej skúšobnej vzorky, šírka musí byť čo možno najbližšia k menovitej hrúbke steny fľaše. Skúšobné vzorky odobraté v priečnom smere sa opracujú iba na štyroch plochách s tým, že vnútorná a vonkajšia plocha steny fľaše zostane neopracovaná.

A.3.   SKÚŠKA NA VZNIK TRHLÍN V SULFIDOVOM PROSTREDÍ PRE OCEĽ

Okrem tu uvedených požiadaviek sa skúška vykonáva podľa metódy A-NACE štandardných skúšok na pevnosť v ťahu opísanými v norme NACE TM0177-96. Skúška sa vykoná na minimálne troch pružných vzorkách s priemerom meradla 3,81 mm (0,150 palca) strojovo odobratých zo steny hotovej fľaše alebo vložky. Vzorky sa vystavia stálemu zaťaženiu ťahom rovnajúcemu sa 60 % danej minimálnej konvenčnej medze prieťažnosti ocele ponorenej do roztoku destilovanej vody tlmeného 0,5-percentným (hmotnostná časť) trihydrátom octanu sodného a upraveného na začiatočné pH 4,0 s použitím kyseliny octovej.

Roztok musí byť nepretržite sýtený sírovodíkom (v rovnováhe s dusíkom) pri izbovej teplote a tlaku 0,414 kPa (0,06 psia). Skúšobné vzorky sa nesmú porušiť počas 144 hodín skúšky.

A.4.   KORÓZNE SKÚŠKY, HLINÍK

Korózne skúšky pre hliníkové zliatiny sa vykonávajú v súlade s prílohou A k norme ISO/DIS 7866 a musia spĺňať v nej uvedené požiadavky.

A.5.   SKÚŠKY NA TVORBU TRHLÍN TRVALÝM ZAŤAŽENÍM, HLINÍK

Skúška odolnosti voči tvorbe trhlín trvalým zaťažením sa vykonáva v súlade s prílohou D k norme ISO/DIS 7866 a musí spĺňať v nej uvedené požiadavky.

A.6.   SKÚŠKA ÚNIKU PRED ROZTRHNUTÍM (LEAK-BEFORE-BREAK, LBB)

Tri hotové fľaše sa vystavia tlakovým cyklom od minimálne 2 MPa do maximálne 30 MPa pri frekvencii nepresahujúcej 10 cyklov za minútu.

Všetky fľaše musia zlyhať netesnosťou.

A.7.   CYKLICKÉ VYSTAVENIE TLAKU PRI EXTRÉMNYCH TEPLOTÁCH

Hotové fľaše s kompozitným plášťom a bez ochrannej vrstvy sa vystavia skúške tlakovými cyklami bez preukázania roztrhnutia, netesnosti alebo rozmotania tkaniva takto:

| a) | 48 hodín pri nulovom tlaku, teplote 65 °C alebo vyššej, a relatívnej vlhkosti prostredia 95 % alebo vyššej. Zámer tejto požiadavky sa považuje za splnený striekaním jemného prúdu alebo mikroskopických kvapôčok vody do komory udržiavanej pri teplote 65 °C; |
| --- | --- |

a)

48 hodín pri nulovom tlaku, teplote 65 °C alebo vyššej, a relatívnej vlhkosti prostredia 95 % alebo vyššej. Zámer tejto požiadavky sa považuje za splnený striekaním jemného prúdu alebo mikroskopických kvapôčok vody do komory udržiavanej pri teplote 65 °C;

| b) | hydrostatické natlakovanie minimálnym tlakom 2 MPa a maximálnym tlakom 26 MPa s počtom cyklov rovnajúcim sa 500-násobku stanovenej životnosti v rokoch pri teplote 65 °C alebo vyššej a vlhkosti 95 %; |
| --- | --- |

b)

hydrostatické natlakovanie minimálnym tlakom 2 MPa a maximálnym tlakom 26 MPa s počtom cyklov rovnajúcim sa 500-násobku stanovenej životnosti v rokoch pri teplote 65 °C alebo vyššej a vlhkosti 95 %;

| c) | fľaše sa stabilizujú pri nulovom tlaku a teplote okolia; |
| --- | --- |

c)

fľaše sa stabilizujú pri nulovom tlaku a teplote okolia;

| d) | potom sa natlakuje minimálnym tlakom 2 MPa a maximálnym tlakom 20 MPa s počtom cyklov rovnajúcim sa 500-násobku stanovenej životnosti v rokoch pri teplote – 40 °C alebo nižšej. |
| --- | --- |

d)

potom sa natlakuje minimálnym tlakom 2 MPa a maximálnym tlakom 20 MPa s počtom cyklov rovnajúcim sa 500-násobku stanovenej životnosti v rokoch pri teplote – 40 °C alebo nižšej.

Frekvencia tlakových cyklov v písmene b) nesmie prekročiť 10 cyklov za minútu. Frekvencia tlakových cyklov v písmene d) nesmie prekročiť 3 cykly za minútu okrem prípadov, keď je prevodník tlaku montovaný priamo vo fľaši. Skúška sa vykonáva s adekvátnymi záznamovými prístrojmi, aby sa zabezpečilo udržiavanie minimálnej teploty kvapaliny počas cyklovania pri nízkej teplote.

Po cyklickom vystavení tlaku pri extrémnych teplotách sa fľaše vystavia hydrostatickému tlaku až do ich porušenia v súlade s požiadavkami hydrostatickej deštruktívnej skúšky a dosiahnu minimálny deštruktívny tlak 85 percent minimálneho projektovaného deštruktívneho tlaku. V prípade konštrukcií typu CNG-4 sa fľaša pred hydrostatickou deštruktívnou skúškou podrobí skúške netesnosti v súlade s bodom A.10.

A.8.   BRINELLOVA SKÚŠKA TVRDOSTI

Skúška tvrdosti sa vykonáva na rovnobežnej stene v strede a klenbovom konci každej fľaše alebo vložky v súlade s normou ISO 6506. Skúška sa vykonáva po konečnom tepelnom spracovaní a takto stanovené hodnoty tvrdosti sú v rozsahu špecifikovanom v návrhu konštrukcie.

A.9.   SKÚŠKY POVRCHOVEJ VRSTVY [POVINNÉ, AK SA APLIKUJE BOD 6.12 PÍSM. c) PRÍLOHY 3A]

A.9.1.   Skúšky kvality povrchovej vrstvy

Povrchové vrstvy sa hodnotia s použitím týchto skúšobných metód alebo použitím rovnocenných národných noriem:

| a) | skúšky priľnavosti v súlade s normou ISO 4624 s použitím metódy A alebo B. Povrchová vrstva vykazuje koeficient priľnavosti buď 4A alebo 4B; |
| --- | --- |

a)

skúšky priľnavosti v súlade s normou ISO 4624 s použitím metódy A alebo B. Povrchová vrstva vykazuje koeficient priľnavosti buď 4A alebo 4B;

| b) | pružnosť v súlade s normou ASTM D522 – Tŕňová skúška na ohyb aplikovaných organických povrchov – s použitím skúšobnej metódy B s 12,7 mm (0,5 palcovým) tŕňom pri špecifikovanej hrúbke a teplote – 20 °C. Vzorky sa na skúšku pružnosti pripravujú v súlade s normou ASTM D522. Nesmú sa vyskytovať žiadne viditeľne zjavné trhliny; |
| --- | --- |

b)

pružnosť v súlade s normou ASTM D522 – Tŕňová skúška na ohyb aplikovaných organických povrchov – s použitím skúšobnej metódy B s 12,7 mm (0,5 palcovým) tŕňom pri špecifikovanej hrúbke a teplote – 20 °C. Vzorky sa na skúšku pružnosti pripravujú v súlade s normou ASTM D522. Nesmú sa vyskytovať žiadne viditeľne zjavné trhliny;

| c) | odolnosť proti nárazom v súlade s normou ASTM D2794 – Skúšobná metóda odolnosti organických povrchov voči vplyvu rýchlej deformácie (nárazom). Povrchová vrstva absolvuje skúšku nárazom spredu o sile 18 J (160 v librách); |
| --- | --- |

c)

odolnosť proti nárazom v súlade s normou ASTM D2794 – Skúšobná metóda odolnosti organických povrchov voči vplyvu rýchlej deformácie (nárazom). Povrchová vrstva absolvuje skúšku nárazom spredu o sile 18 J (160 v librách);

| d) | chemická odolnosť pri skúške v celkovom súlade s normou ASTM D1308 – Vplyv domácich chemikálií na priesvitné a zafarbené organické nátery. Skúšky sa vykonávajú s použitím metódy skúšobnej metódy „open spot“ a vystavenia účinkom 30-percentného roztoku kyseliny sírovej (akumulátorovej kyseliny s mernou hmotnosťou 1,219) počas 100 hodín a účinkom polyalkalénglykolu (napr. brzdovej kvapaliny) počas 24 hodín. Nesmie sa vyskytnúť žiadne odtŕhanie, tvorenie bubliniek alebo mäknutie povrchovej vrstvy. Priľnavosť musí spĺňať hodnotenie 3 pri skúške v súlade s normou ASTM D3359; |
| --- | --- |

d)

chemická odolnosť pri skúške v celkovom súlade s normou ASTM D1308 – Vplyv domácich chemikálií na priesvitné a zafarbené organické nátery. Skúšky sa vykonávajú s použitím metódy skúšobnej metódy „open spot“ a vystavenia účinkom 30-percentného roztoku kyseliny sírovej (akumulátorovej kyseliny s mernou hmotnosťou 1,219) počas 100 hodín a účinkom polyalkalénglykolu (napr. brzdovej kvapaliny) počas 24 hodín. Nesmie sa vyskytnúť žiadne odtŕhanie, tvorenie bubliniek alebo mäknutie povrchovej vrstvy. Priľnavosť musí spĺňať hodnotenie 3 pri skúške v súlade s normou ASTM D3359;

| e) | najmenej 1 000-hodinová expozícia v súlade s normou ASTM G53 – Štandardný postup pri prevádzkovaní aparátu na aplikáciu svetla a vody (fluorescenčného UV-kondenzujúceho typu) na ožarovanie nekovových materiálov. Nesmie sa vyskytnúť žiadne tvorenie bubliniek a priľnavosť musí spĺňať hodnotenie 3 pri skúške v súlade s normou ISO 4624. Maximálne povolená strata lesku je 20 percent; |
| --- | --- |

e)

najmenej 1 000-hodinová expozícia v súlade s normou ASTM G53 – Štandardný postup pri prevádzkovaní aparátu na aplikáciu svetla a vody (fluorescenčného UV-kondenzujúceho typu) na ožarovanie nekovových materiálov. Nesmie sa vyskytnúť žiadne tvorenie bubliniek a priľnavosť musí spĺňať hodnotenie 3 pri skúške v súlade s normou ISO 4624. Maximálne povolená strata lesku je 20 percent;

| f) | najmenej 500-hodinová expozícia v súlade s normou ASTM B117 – Skúšobná metóda skúšok soľným sprejom (hmlou). Podleptanie nesmie neprekročiť 3 mm na vyrytom označení, nesmie sa vyskytnúť žiadne tvorenie bubliniek a priľnavosť musí spĺňať hodnotenie 3 pri skúške v súlade s normou ASTM D3359; |
| --- | --- |

f)

najmenej 500-hodinová expozícia v súlade s normou ASTM B117 – Skúšobná metóda skúšok soľným sprejom (hmlou). Podleptanie nesmie neprekročiť 3 mm na vyrytom označení, nesmie sa vyskytnúť žiadne tvorenie bubliniek a priľnavosť musí spĺňať hodnotenie 3 pri skúške v súlade s normou ASTM D3359;

| g) | odolnosť voči lúpaniu pri izbovej teplote s použitím normy ASTM D3170 – Odolnosť povrchovej vrstvy voči lúpaniu. Povrchová vrstva musí mať hodnotenie 7A alebo lepšie a nesmie prísť k obnaženiu substrátu. |
| --- | --- |

g)

odolnosť voči lúpaniu pri izbovej teplote s použitím normy ASTM D3170 – Odolnosť povrchovej vrstvy voči lúpaniu. Povrchová vrstva musí mať hodnotenie 7A alebo lepšie a nesmie prísť k obnaženiu substrátu.

A.9.2.   Skúšky sérií povrchových vrstiev

| a) | Hrúbka povrchovej vrstvy
  Hrúbka povrchovej vrstvy musí spĺňať požiadavky návrhu konštrukcie, keď je podrobovaná skúške v súlade s normou ISO 2808. |
| --- | --- |

a)

Hrúbka povrchovej vrstvy

Hrúbka povrchovej vrstvy musí spĺňať požiadavky návrhu konštrukcie, keď je podrobovaná skúške v súlade s normou ISO 2808.

| b) | Priľnavosť povrchovej vrstvy
  Sila priľnavosti povrchovej vrstvy sa meria v súlade s normou ISO 4624 a má minimálne hodnotenie 4 pri jej meraní s použitím skúšobnej metódy A alebo B, podľa vhodnosti. |
| --- | --- |

b)

Priľnavosť povrchovej vrstvy

Sila priľnavosti povrchovej vrstvy sa meria v súlade s normou ISO 4624 a má minimálne hodnotenie 4 pri jej meraní s použitím skúšobnej metódy A alebo B, podľa vhodnosti.

A.10.   SKÚŠKA NETESNOSTI

Konštrukcie typu CNG-4 sa podrobujú skúške netesnosti s použitím tohto postupu (alebo prijateľnej alternatívy):

| a) | fľaše sa dôkladne vysušia a vystavia pracovnému tlaku suchým vzduchom alebo dusíkom obsahujúcim detekovateľný plyn, ako je hélium; |
| --- | --- |

a)

fľaše sa dôkladne vysušia a vystavia pracovnému tlaku suchým vzduchom alebo dusíkom obsahujúcim detekovateľný plyn, ako je hélium;

| b) | akákoľvek netesnosť zistená v ľubovoľnom bode, ktorá presahuje štandard 0,004 cm3/h, je dôvodom na vyradenie. |
| --- | --- |

b)

akákoľvek netesnosť zistená v ľubovoľnom bode, ktorá presahuje štandard 0,004 cm3/h, je dôvodom na vyradenie.

A.11.   HYDRAULICKÁ SKÚŠKA

Používa sa jedna z týchto dvoch možností:

Možnosť 1:   Skúška s vodným plášťom

| a) | Fľaša sa podrobí hydrostatickej tlakovej skúške vo výške minimálne 1,5-násobku pracovného tlaku. Skúšobný tlak nesmie v žiadnom prípade prekročiť autofretážny tlak. |
| --- | --- |

a)

Fľaša sa podrobí hydrostatickej tlakovej skúške vo výške minimálne 1,5-násobku pracovného tlaku. Skúšobný tlak nesmie v žiadnom prípade prekročiť autofretážny tlak.

| b) | Tlak sa udržiava dostatočne dlhý čas (najmenej 30 sekúnd), aby sa zabezpečilo úplné rozšírenie. Žiadny vnútorný tlak aplikovaný po autofretáži a pred hydrostatickou skúškou nesmie prekročiť 90 percent tlaku hydrostatickej skúšky. Ak nie je možné skúšobný tlak zachovať v dôsledku zlyhania skúšobného zariadenia, skúška sa môže zopakovať pri tlaku zvýšenom o 700 kPa. Povoľujú sa najviac 2 takéto opakované skúšky. |
| --- | --- |

b)

Tlak sa udržiava dostatočne dlhý čas (najmenej 30 sekúnd), aby sa zabezpečilo úplné rozšírenie. Žiadny vnútorný tlak aplikovaný po autofretáži a pred hydrostatickou skúškou nesmie prekročiť 90 percent tlaku hydrostatickej skúšky. Ak nie je možné skúšobný tlak zachovať v dôsledku zlyhania skúšobného zariadenia, skúška sa môže zopakovať pri tlaku zvýšenom o 700 kPa. Povoľujú sa najviac 2 takéto opakované skúšky.

| c) | Výrobca stanoví príslušné limity trvalého objemového rozšírenia pre použitý skúšobný tlak, trvalé rozšírenie však v žiadnom prípade neprekročí 5 percent celkového objemového rozšírenia zmeraného pod skúšobným tlakom. V prípade konštrukcií typu CNG-4 pružné rozšírenie určuje výrobca. Každá fľaša, ktorá nespĺňa limit stanovený pre vyradenie, sa vyradí a buď sa zničí, alebo sa použije na účely skúšky série. |
| --- | --- |

c)

Výrobca stanoví príslušné limity trvalého objemového rozšírenia pre použitý skúšobný tlak, trvalé rozšírenie však v žiadnom prípade neprekročí 5 percent celkového objemového rozšírenia zmeraného pod skúšobným tlakom. V prípade konštrukcií typu CNG-4 pružné rozšírenie určuje výrobca. Každá fľaša, ktorá nespĺňa limit stanovený pre vyradenie, sa vyradí a buď sa zničí, alebo sa použije na účely skúšky série.

Možnosť 2:   Dôkazná tlaková skúška

Vo fľaši sa postupne a rovnomerne zvyšuje hydrostatický tlak, až kým nedosiahne výšku skúšobného tlaku, najmenej 1,5-násobok pracovného tlaku. Skúšobný tlak vo fľaši sa udržiava dostatočne dlhý čas (najmenej 30 sekúnd), aby sa zabezpečilo, že tlak nemá žiadnu tendenciu klesať a že nepriepustnosť je zaručená.

A.12.   HYDROSTATICKÁ DEŠTRUKTÍVNA TLAKOVÁ SKÚŠKA

| a) | Intenzita tlakovania nesmie prekročiť 1,4 MPa za sekundu (200 psi/sekunda) pri tlaku presahujúcom 80 percent projektovaného deštruktívneho tlaku. Ak intenzita tlakovania pri tlakoch presahujúcich 80 percent projektovaného deštruktívneho tlaku konštrukcie prekročí 350 kPa za sekundu (50 psi/sekunda), potom musí byť fľaša buď umiestnená schematicky medzi zdroj tlaku a zariadenie na meranie tlaku, alebo sa musí na 5 sekúnd udržať minimálny projektovaný deštruktívny tlak. |
| --- | --- |

a)

Intenzita tlakovania nesmie prekročiť 1,4 MPa za sekundu (200 psi/sekunda) pri tlaku presahujúcom 80 percent projektovaného deštruktívneho tlaku. Ak intenzita tlakovania pri tlakoch presahujúcich 80 percent projektovaného deštruktívneho tlaku konštrukcie prekročí 350 kPa za sekundu (50 psi/sekunda), potom musí byť fľaša buď umiestnená schematicky medzi zdroj tlaku a zariadenie na meranie tlaku, alebo sa musí na 5 sekúnd udržať minimálny projektovaný deštruktívny tlak.

| b) | Minimálny požadovaný (vypočítaný) deštruktívny tlak musí byť najmenej 45 MPa a v žiadnom prípade nesmie byť nižší ako hodnota potrebná na splnenie požiadaviek pomeru napätí. Skutočný deštruktívny tlak sa zaznamená. Roztrhnutie sa môže vyskytnúť buď v cylindrickej oblasti alebo v klenbovej časti fľaše. |
| --- | --- |

b)

Minimálny požadovaný (vypočítaný) deštruktívny tlak musí byť najmenej 45 MPa a v žiadnom prípade nesmie byť nižší ako hodnota potrebná na splnenie požiadaviek pomeru napätí. Skutočný deštruktívny tlak sa zaznamená. Roztrhnutie sa môže vyskytnúť buď v cylindrickej oblasti alebo v klenbovej časti fľaše.

A.13.   SKÚŠKA TLAKOVÝM CYKLOM PRI TEPLOTE OKOLIA

Cyklické vystavenie tlaku sa vykonáva v súlade s týmto postupom:

| a) | skúšaná fľaša sa naplní nekorozívnou kvapalinou, ako je olej, upravená voda alebo glykol; |
| --- | --- |

a)

skúšaná fľaša sa naplní nekorozívnou kvapalinou, ako je olej, upravená voda alebo glykol;

| b) | tlak vo fľaši sa nechá cyklovať v rozmedzí od minimálne 2 MPa do maximálne 26 MPa pri frekvencii nepresahujúcej 10 cyklov za minútu. |
| --- | --- |

b)

tlak vo fľaši sa nechá cyklovať v rozmedzí od minimálne 2 MPa do maximálne 26 MPa pri frekvencii nepresahujúcej 10 cyklov za minútu.

Počet cyklov do porušenia fľaše sa zaznamená spolu s miestom a opisom začatia porušenia.

A.14.   SKÚŠKA V KYSLOM PROSTREDÍ

Na hotovej fľaši by sa mal použiť tento skúšobný postup:

| a) | oblasť na povrchu nádrže s priemerom 150 mm na 100 hodín sa vystaví pôsobeniu 30-percentného roztoku kyseliny sírovej (akumulátorovej kyseliny s mernou hmotnosťou 1,219), pričom sa fľaša udržiava pod tlakom 26 MPa; |
| --- | --- |

a)

oblasť na povrchu nádrže s priemerom 150 mm na 100 hodín sa vystaví pôsobeniu 30-percentného roztoku kyseliny sírovej (akumulátorovej kyseliny s mernou hmotnosťou 1,219), pričom sa fľaša udržiava pod tlakom 26 MPa;

| b) | fľaša sa potom roztrhne v súlade s postupom vymedzeným v bode A.12 a pri tlaku vyššom ako 85 percent minimálneho projektovaného deštruktívneho tlaku. |
| --- | --- |

b)

fľaša sa potom roztrhne v súlade s postupom vymedzeným v bode A.12 a pri tlaku vyššom ako 85 percent minimálneho projektovaného deštruktívneho tlaku.

A.15.   SKÚŠKA OHŇOVZDORNOSTI

A.15.1.   Všeobecne

Skúšky ohňovzdornosti sú určené na to, aby sa preukázalo, že hotové fľaše doplnené systémom protipožiarnej ochrany (ventil fľaše, bezpečnostné tlakové zariadenie a/alebo integrálna tepelná izolácia) špecifikovaným v návrhu konštrukcie sa neroztrhnú pri skúškach za špecifikovaných podmienok pri požiari. Počas skúšky ohňom sa musí postupovať s mimoriadnou opatrnosťou v prípade, že dôjde k prasknutiu fľaše.

A.15.2.   Umiestnenie fľaše

Fľaše sa umiestnia horizontálne, aby ich dno bolo približne 100 mm nad zdrojom ohňa.

Aby sa zabránilo priamemu pôsobeniu plameňa na ventily fľaše, na jeho úchytky a/alebo bezpečnostné tlakové zariadenia, používa sa kovový štít. Kovový štít nesmie byť v priamom kontakte so špecifikovaným systémom protipožiarnej ochrany (bezpečnostným tlakovým zariadením alebo ventilom fľaše). V prípade akejkoľvek poruchy ventilu, úchytky alebo rúrky, ktoré nie sú súčasťou zamýšľaného ochranného systému špecifikovaného v konštrukcii, počas skúšky sa výsledky považujú za neplatné.

A.15.3.   Zdroj ohňa

Rovnomerný zdroj ohňa v dĺžke 1,65 m umožní priamy dopad plameňa na povrch fľaše po celom jej priemere.

Ako zdroj ohňa sa môže použiť ľubovoľné palivo za predpokladu, že poskytuje rovnomerné teplo dostatočné na zachovanie špecifikovanej skúšobnej teploty až do otvorenia ventilu fľaše. Pri výbere paliva sa prihliada na aspekty znečisťovania ovzdušia. Usporiadanie zdroja ohňa sa zaznamenáva dostatočne podrobne, aby sa zabezpečilo, že rýchlosť vstupu tepla do fľaše bude reprodukovateľná. Akákoľvek porucha alebo nestálosť zdroja ohňa počas skúšky robí jej výsledok neplatným.

A.15.4.   Meranie teploty a tlaku

Teplota povrchu sa monitoruje najmenej troma termočlánkami umiestnenými pozdĺž dna fľaše a vzdialenými od seba najviac 0,75 m. Aby sa zabránilo priamemu pôsobeniu plameňa na termočlánky, použije sa kovový štít. Prípadne môžu byť termočlánky vložené do kovových blokov s rozmermi menej ako 25 štvorcových milimetrov.

Tlak vo vnútri fľaše sa meria pomocou snímača tlaku, bez toho, aby sa počas skúšky zmenila konfigurácia systému.

Hodnoty teploty termočlánkov a tlaku vo fľaši sa počas skúšky zaznamenávajú v intervaloch 30 sekúnd alebo kratších.

A.15.5.   Všeobecné požiadavky na skúšky

Fľaše sa natlakujú zemným plynom a podrobia sa skúške v horizontálnej polohe pri:

| a) | pracovnom tlaku, ako aj |
| --- | --- |

a)

pracovnom tlaku, ako aj

| b) | 25 % pracovného tlaku. |
| --- | --- |

b)

25 % pracovného tlaku.

Ihneď po zapálení musí plameň začať pôsobiť na povrch fľaše v dĺžke 1,65 m od zdroja ohňa a po celom priemere fľaše. Do piatich minút po zapálení musí aspoň jeden termočlánok ukázať teplotu najmenej 590 °C. Táto minimálna teplota sa udržiava po zvyšnú dobu trvania skúšky

A.15.6.   Fľaše dlhé 1,65 m alebo menej

Stred fľaše sa umiestni nad stredom zdroja ohňa.

A.15.7.   Fľaše dlhšie ako 1,65 m

Ak je fľaša vybavená na jednom konci bezpečnostným tlakovým zariadením, zdroj ohňa začne pôsobiť na opačnom konci fľaše. Ak je fľaša vybavená bezpečnostnými tlakovými zariadeniami na obidvoch koncoch alebo na viacerých ako na jednom mieste po dĺžke fľaše, stred zdroja ohňa sa umiestni do stredu medzi bezpečnostné tlakové zariadenia, ktoré sú od seba oddelené najväčšou horizontálnou vzdialenosťou.

Ak je fľaša dodatočne chránená pomocou tepelnej izolácie, potom sa vykonajú dve skúšky ohňom pri prevádzkovom tlaku: jedna s ohňom umiestneným v strede po dĺžke fľaše a druhá s pôsobením ohňa začínajúcim na jednom z koncov fľaše.

A.15.8.   Prijateľné výsledky

Fľaša sa odvetráva cez bezpečnostné tlakové zariadenie.

A.16.   SKÚŠKY NA PRIENIK

Fľaša natlakovaná stlačeným plynom na 20 MPa ± 1 MPa sa prestrelí prierazným nábojom s priemerom 7,62 mm alebo väčším. Strela úplne prenikne najmenej cez jednu bočnú stenu nádrže. V prípade konštrukcií typu CNG-2, CNG-3 a CNG-4 projektil narazí na bočnú stenu pod uhlom približne 45°. Fľaša nesmie vykázať žiadny výskyt trieštivého narušenia. Strata malých kúskov materiálu, z ktorých každý váži najviac 45 gramov, neznamená neúspech skúšky. Približná veľkosť vstupného a výstupného otvoru a ich umiestnenie sa zaznamenajú.

A.17.   SKÚŠKY ODOLNOSTI KOMPOZITU VOČI KAZOM

V prípade konštrukcií typu CNG-2, CNG-3 a CNG-4 sa do jednej hotovej fľaše s ochrannou povrchovou vrstvou vyrežú do kompozitu v pozdĺžnom smere kazy. Kazy sú väčšie ako limity vizuálnej kontroly špecifikované výrobcom.

Fľaše s kazmi sa potom vystavia tlakovým cyklom v rozpätí od minimálne 2 MPa do maximálne 26 MPa v 3 000 cykloch, po ktorých nasleduje ďalších 12 000 cyklov pri teplote okolia. Počas prvých 3 000 cyklov fľaša nesmie vykázať netesnosť alebo porušenie materiálu, no počas posledných 12 000 cyklov môže nastať unikanie z fľaše. Všetky fľaše, ktoré absolvujú túto skúšku, sa zničia.

A.18.   SKÚŠKA TEČENIA PRI VYSOKEJ TEPLOTE

Táto skúška sa vyžaduje pre všetky konštrukcie typu CNG-4 a tiež pre všetky konštrukcie typu CNG-2 a CNG-3, v ktorých prechodová teplota skla pre kostru živice nepresahuje maximálnu teplotu materiálu konštrukcie uvedenú v bode 4.4.2 prílohy 3A najmenej o 20 °C. Jedna hotová fľaša sa podrobí takejto skúške:

| a) | fľaša sa natlakuje na 26 MPa a udržiava sa pri teplote 100 °C počas najmenej 200 hodín; |
| --- | --- |

a)

fľaša sa natlakuje na 26 MPa a udržiava sa pri teplote 100 °C počas najmenej 200 hodín;

| b) | po tejto skúške fľaša musí spĺňať požiadavky hydrostatickej expanznej skúšky podľa bodu A.11, skúšky netesnosti podľa bodu A.10 a deštruktívnej skúšky podľa bodu A.12. |
| --- | --- |

b)

po tejto skúške fľaša musí spĺňať požiadavky hydrostatickej expanznej skúšky podľa bodu A.11, skúšky netesnosti podľa bodu A.10 a deštruktívnej skúšky podľa bodu A.12.

A.19.   ZRÝCHLENÁ DEŠTRUKTÍVNA SKÚŠKA NAPÄTÍM

Len pre konštrukcie typu CNG-2, CNG-3, a CNG-4 sa jedna fľaša bez ochrannej povrchovej vrstvy hydrostaticky natlakuje na 26 MPa a ponorí sa do vody pri teplote 65 °C. Fľaša sa udržiava pri tomto tlaku a tejto teplote počas 1 000 hodín. Fľaša sa potom natlakuje až do roztrhnutia v súlade s postupom opísaným v bode A.12 okrem prípadu, keď deštrukčný tlak prekročí 85 percent minimálneho projektovaného deštruktívneho tlaku.

A.20.   SKÚŠKA POŠKODENIA PRI NÁRAZE

Jedna alebo viac hotových fliaš sa podrobí pádovej skúške pri teplote okolia bez vnútorného tlakovania alebo pripevnených ventilov. Povrch, na ktorý fľaše dopadajú, je hladká, horizontálna betónová platňa alebo podlaha. Jedna fľaša padá v horizontálnej polohe s dnom 1,8 m nad povrchom, na ktorý sa zhadzuje. Jedna fľaša sa zhodí vertikálne na každý koniec pri dostatočnej výške nad podlahou alebo platňou tak, aby potenciálna energia bola 488 J, no výška dolného konca v žiadnom prípade nie je vyššie ako 1,8 m. Jedna fľaša padá pod uhlom 45° voči klenbe z takej výšky, že jej ťažisko je vo výške 1,8 m; ak je však dolný koniec nižšie nad zemou ako 0,6 m, uhol pádu sa zmení tak, aby sa zachovala minimálna výška 0,6 m a ťažisko zostalo vo výške 1,8 m.

Po pádovom náraze sa fľaše vystavia tlakovým cyklom od minimálne 2 MPa do maximálne 26 MPa počas počtu cyklov rovnajúcemu sa 1 000-násobku špecifikovanej životnosti v rokoch. Fľaše môžu vykázať počas cyklovania netesnosť, ale nie prasknutie materiálu. Všetky fľaše, ktoré absolvujú skúšku tlakovými cyklami, sa zničia.

A.21.   SKÚŠKA NA PRIEPUSTNOSŤ

Táto skúška sa vyžaduje len pre konštrukcie typu CNG-4. Jedna hotová fľaša sa naplní na pracovný tlak stlačeným zemným plynom alebo zmesou 90 percent dusíka a 10 percent hélia, umiestni sa do uzavretej hermetizovanej komory pri teplote okolia a monitoruje sa na tesnosť po dobu dostatočnú na zistenie ustálenej miery priepustnosti. Miera priepustnosti musí byť menšia ako 0,25 ml zemného plynu alebo hélia za hodinu na jeden liter vodného objemu fľaše.

A.22.   ŤAHOVÉ VLASTNOSTI PLASTOV

Medza prieťažnosti a predĺženia pri pretrhnutí pre plastový materiál vložky sa určuje pri teplote – 50 °C s použitím normy ISO 3628 a musí spĺňať požiadavky bodu 6.3.6 prílohy 3A.

A.23.   TEPLOTA TOPENIA PLASTOV

Polymérne materiály z hotových vložiek sa podrobia skúške v súlade s metódou opísanou v norme ISO 306 a musia spĺňať požiadavky bodu 6.3.6 prílohy 3A.

A.24.   POŽIADAVKY NA BEZPEČNOSTNÉ TLAKOVÉ ZARIADENIA

Pri bezpečnostných tlakových zariadeniach špecifikovaných výrobcom sa preukazuje kompatibilita s prevádzkovými podmienkami uvedenými v bode 4. prílohy 3A a prostredníctvom týchto kvalifikačných skúšok:

| a) | Jedna vzorka musí byť udržiavaná pri riadenej teplote nie nižšej ako 95 °C a pri tlaku nie nižšom ako skúšobný tlak (30 MPa) počas 24 hodín. Na konci tejto skúšky nesmie byť žiaden únik ani viditeľné známky vytláčania žiadneho taviteľného kovu použitého v konštrukcii. |
| --- | --- |

a)

Jedna vzorka musí byť udržiavaná pri riadenej teplote nie nižšej ako 95 °C a pri tlaku nie nižšom ako skúšobný tlak (30 MPa) počas 24 hodín. Na konci tejto skúšky nesmie byť žiaden únik ani viditeľné známky vytláčania žiadneho taviteľného kovu použitého v konštrukcii.

| b) | Jedna vzorka musí byť skúšaná na únavu tlakovými cyklami s frekvenciou neprevyšujúcou 4 cykly za minútu takto:






  i) | vzorka udržiavaná pri 82 °C natlakovaná pre 10 000 cyklov od 2 MPa do 26 MPa; |
| --- | --- | --- |

b)

Jedna vzorka musí byť skúšaná na únavu tlakovými cyklami s frekvenciou neprevyšujúcou 4 cykly za minútu takto:

i)

vzorka udržiavaná pri 82 °C natlakovaná pre 10 000 cyklov od 2 MPa do 26 MPa;

| ii) | vzorka udržiavaná pri – 40 °C natlakovaná pre 10 000 cyklov od 2 MPa do 20 MPa. |
| --- | --- |

ii)

vzorka udržiavaná pri – 40 °C natlakovaná pre 10 000 cyklov od 2 MPa do 20 MPa.

Na konci tejto skúšky nesmie byť žiaden únik ani viditeľné známky vytláčania žiadneho taviteľného kovu použitého v konštrukcii.

| c) | Exponované mosadzné komponenty bezpečnostných tlakových zariadení zadržiavajúce tlak vydržia, bez korózneho praskania pri napätí, skúšku dusičnanom ortutnatým opísanú v norme ASTM B154. Bezpečnostné tlakové zariadenie sa na 30 minút ponorí do vodného roztoku dusičnanu ortutnatého obsahujúceho 10 g dusičnanu ortutnatého a 10g kyseliny dusičnej na liter roztoku. Po ponorení sa bezpečnostné tlakové zariadenie na jednu minútu podrobí skúške netesnosti aplikovaním vzduchu s tlakom 26 MPa a počas tejto doby sa komponent kontroluje na vonkajšiu netesnosť. Žiadna netesnosť nesmie prekročiť 200 cm3/h. |
| --- | --- |

c)

Exponované mosadzné komponenty bezpečnostných tlakových zariadení zadržiavajúce tlak vydržia, bez korózneho praskania pri napätí, skúšku dusičnanom ortutnatým opísanú v norme ASTM B154. Bezpečnostné tlakové zariadenie sa na 30 minút ponorí do vodného roztoku dusičnanu ortutnatého obsahujúceho 10 g dusičnanu ortutnatého a 10g kyseliny dusičnej na liter roztoku. Po ponorení sa bezpečnostné tlakové zariadenie na jednu minútu podrobí skúške netesnosti aplikovaním vzduchu s tlakom 26 MPa a počas tejto doby sa komponent kontroluje na vonkajšiu netesnosť. Žiadna netesnosť nesmie prekročiť 200 cm3/h.

| d) | Exponované komponenty bezpečnostných tlakových zariadení z nehrdzavejúcej ocele určené na zadržiavanie tlaku sú zhotovené z typu zliatiny odolného voči koróznemu praskaniu pri napätí vyvolanému chloridmi. |
| --- | --- |

d)

Exponované komponenty bezpečnostných tlakových zariadení z nehrdzavejúcej ocele určené na zadržiavanie tlaku sú zhotovené z typu zliatiny odolného voči koróznemu praskaniu pri napätí vyvolanému chloridmi.

A.25.   SKÚŠKA NA KRÚTIACI MOMENT

Teleso fľaše je zaistené proti rotácii a na každý koncový výčnelok fľaše sa aplikuje krútiaci moment 500 Nm, najprv v smere uťahovania závitových spojov, potom v smere uvoľňovania a napokon znovu v smere uťahovania.

A.26.   PEVNOSŤ ŽIVICE V STRIHU

Živicové materiály sa podrobujú skúške na reprezentatívnej vzorke kompozitného plášťa v súlade s normou ASTM D2344 alebo rovnocennou národnou normou. Po 24-hodinovom vare má kompozit minimálnu pevnosť v strihu 13,8 MPa.

A.27.   SKÚŠKA NA CYKLY ZEMNÉHO PLYNU

Jedna hotová fľaša sa vystaví tlakovým cyklom s použitím stlačeného zemného plynu od menej ako 2 MPa do pracovného tlaku počas 300 cyklov. Žiadny cyklus pozostávajúci z naplnenia a vyprázdnenia fľaše netrvá dlhšie ako 1 hodinu. Fľaša sa podrobí skúške netesnosti v súlade s bodom A.10 a musí spĺňať v ňom uvedené požiadavky. Po dokončení cyklov zemného plynu sa fľaša rozdelí a rozhranie medzi vložkou a koncovým výčnelkom sa skontroluje na výskyt poškodenia, ako je tvorba únavových trhlín alebo elektrostatický výboj.

Poznámka – Pri tejto skúške sa musí obzvlášť dbať na bezpečnosť. Pred vykonaním tejto skúšky musí typ konštrukcie úspešne vyhovieť požiadavkám skúšky podľa bodu A.12. (hydrostatická deštruktívna skúška), bodu 8.6.3 prílohy 3A (skúška tlakovými cyklami pri teplote okolia) a bodu A.21. (skúška na priepustnosť). Pred vykonaním tejto skúšky musia špecifické fľaše, ktoré sa majú podrobiť skúške, úspešne vyhovieť požiadavkám bodu A.10 (skúška netesnosti).

A.28.   SKÚŠKA OHYBOM, ZVARENÉ VLOŽKY Z NEHRDZAVEJÚCEJ OCELE

Skúška ohybom sa vykoná na materiáli odobratom z valcovej časti zvarenej vložky z nehrdzavejúcej ocele a skúša sa v súlade s metódou opísanou v bode 8.5 normy EN 13322-2. Skúšobná vzorka pri ohýbaní smerom dovnútra okolo formy nesmie prasknúť, až pokiaľ nie sú vnútorné okraje od seba vzdialené viac, ako je priemer formy.

Doplnok B

(Nestanovené)

Doplnok C

(Nestanovené)

Doplnok D

FORMULÁRE PROTOKOLU

Poznámka – Tento doplnok nie je záväznou časťou tejto prílohy.

Mali by sa používať tieto formuláre:

| 1. | Protokol výrobcu a osvedčenie o zhode – musí byť zrozumiteľné, čitateľné a vo formáte formulára 1. |
| --- | --- |

1.

Protokol výrobcu a osvedčenie o zhode – musí byť zrozumiteľné, čitateľné a vo formáte formulára 1.

| 2. | Protokol (1) o chemickej analýze materiálu pre kovové fľaše, vložky alebo dná – požadované základné prvky, identifikácia a pod. |
| --- | --- |

2.

Protokol (1) o chemickej analýze materiálu pre kovové fľaše, vložky alebo dná – požadované základné prvky, identifikácia a pod.

| 3. | Protokol (1) o mechanických vlastnostiach materiálov kovových fliaš a vložiek – požaduje sa, aby obsahoval správy o všetkých skúškach požadovaných v tomto predpise. |
| --- | --- |

3.

Protokol (1) o mechanických vlastnostiach materiálov kovových fliaš a vložiek – požaduje sa, aby obsahoval správy o všetkých skúškach požadovaných v tomto predpise.

| 4. | Protokol (1) o fyzických a mechanických vlastnostiach materiálov nekovových vložiek – požaduje sa, aby obsahoval správy o všetkých skúškach a informácie požadované v tomto predpise. |
| --- | --- |

4.

Protokol (1) o fyzických a mechanických vlastnostiach materiálov nekovových vložiek – požaduje sa, aby obsahoval správy o všetkých skúškach a informácie požadované v tomto predpise.

| 5. | Protokol (1) o analýze kompozitov – požaduje sa aby obsahoval správy o všetkých skúškach a údaje požadované v tomto predpise. |
| --- | --- |

5.

Protokol (1) o analýze kompozitov – požaduje sa aby obsahoval správy o všetkých skúškach a údaje požadované v tomto predpise.

| 6. | Protokol o hydrostatických skúškach, periodických skúškach tlakovými cyklami a deštruktívnych skúškach – požaduje sa, aby obsahoval protokoly o skúške a údaje požadované v tomto predpise.
  Formulár 1: Protokol výrobcu a osvedčenie o zhode
  Názov výrobcu:
  Adresa výrobcu:
  Registračné číslo od regulačného orgánu:
  Výrobná značka a číslo:
  Sériové číslo: od ... do ... vrátane ...
  Opis fľaše:
  ROZMERY: vonkajší priemer: ... mm; dĺžka: ... mm.
  Značky vyrazené na zakrivenej časti alebo na štítku fľaše sú tieto:






  a) | „Len pre CNG“: ... |
| --- | --- | --- |

6.

Protokol o hydrostatických skúškach, periodických skúškach tlakovými cyklami a deštruktívnych skúškach – požaduje sa, aby obsahoval protokoly o skúške a údaje požadované v tomto predpise.

Formulár 1: Protokol výrobcu a osvedčenie o zhode

Názov výrobcu:

Adresa výrobcu:

Registračné číslo od regulačného orgánu:

Výrobná značka a číslo:

Sériové číslo: od ... do ... vrátane ...

Opis fľaše:

ROZMERY: vonkajší priemer: ... mm; dĺžka: ... mm.

Značky vyrazené na zakrivenej časti alebo na štítku fľaše sú tieto:

a)

„Len pre CNG“: ...

| b) | „NEPOUŽÍVAŤ PO“: ... |
| --- | --- |

b)

„NEPOUŽÍVAŤ PO“: ...

| c) | „Značka výrobcu“: ... |
| --- | --- |

c)

„Značka výrobcu“: ...

| d) | Sériové číslo a číslo dielu: ... |
| --- | --- |

d)

Sériové číslo a číslo dielu: ...

| e) | Pracovný tlak v MPa: ... |
| --- | --- |

e)

Pracovný tlak v MPa: ...

| f) | Predpis EHK: ... |
| --- | --- |

f)

Predpis EHK: ...

| g) | Typ protipožiarnej ochrany: ... |
| --- | --- |

g)

Typ protipožiarnej ochrany: ...

| h) | Dátum pôvodnej skúšky (mesiac a rok): ... |
| --- | --- |

h)

Dátum pôvodnej skúšky (mesiac a rok): ...

| i) | Hmotnosť prázdnej fľaše (v kg): ... |
| --- | --- |

i)

Hmotnosť prázdnej fľaše (v kg): ...

| j) | Značka oprávneného orgánu alebo inšpektora: ... |
| --- | --- |

j)

Značka oprávneného orgánu alebo inšpektora: ...

| k) | Objem v litroch: ... |
| --- | --- |

k)

Objem v litroch: ...

| l) | Skúšobný tlak v MPa: ... |
| --- | --- |

l)

Skúšobný tlak v MPa: ...

| m) | Akékoľvek osobitné pokyny: ... |
| --- | --- |

m)

Akékoľvek osobitné pokyny: ...

Každá fľaša bola zhotovená v súlade so všetkými požiadavkami predpisu EHK č. ... podľa uvedeného opisu fľaše. Požadované protokoly o výsledkoch skúšok sú priložené.

Týmto osvedčujem, že všetky výsledky uvedených skúšok sú v každom ohľade uspokojivé a spĺňajú požiadavky na uvedený typ.

Poznámky: ...

Schvaľovací úrad: ...

Podpis inšpektora: ...

Podpis výrobcu: ...

Miesto, dátum: ...

---

(1)  Formuláre protokolu 2 až 6 vyplní výrobca a musia plne identifikovať fľaše a požiadavky. Každý protokol podpíše schvaľovací úrad a výrobca.

Doplnok E

OVERENIE POMEROV NAPÄTIA S POUŽITÍM TENZOMETROV

| 1. | Pomer napätia a roztiahnutia je pre vlákna vždy elastický a preto sa pomery napätia a pomery roztiahnutia navzájom rovnajú. |
| --- | --- |

1.

Pomer napätia a roztiahnutia je pre vlákna vždy elastický a preto sa pomery napätia a pomery roztiahnutia navzájom rovnajú.

| 2. | Vyžadujú sa tenzometre vysokého roztiahnutia. |
| --- | --- |

2.

Vyžadujú sa tenzometre vysokého roztiahnutia.

| 3. | Tenzometre by mali byť orientované v smere vlákien, na ktorých sú pripevnené (t. j. s výstužným vláknom na vonkajšej strane fľaše, oporné meradlá v smere výstuže). |
| --- | --- |

3.

Tenzometre by mali byť orientované v smere vlákien, na ktorých sú pripevnené (t. j. s výstužným vláknom na vonkajšej strane fľaše, oporné meradlá v smere výstuže).

| 4. | Metóda 1 (používa sa pre fľaše, ktoré nepoužívajú navíjanie pod vysokým napätím)






  a) | Tenzometre sa pripevnia pred autofretážou a okalibrujú sa. |
| --- | --- | --- |

4.

Metóda 1 (používa sa pre fľaše, ktoré nepoužívajú navíjanie pod vysokým napätím)

a)

Tenzometre sa pripevnia pred autofretážou a okalibrujú sa.

| b) | Zmeria sa roztiahnutie pri autofretáži, vynuluje sa po autofretáži, pracovnom tlaku a minimálnom deštrukčnom tlaku. |
| --- | --- |

b)

Zmeria sa roztiahnutie pri autofretáži, vynuluje sa po autofretáži, pracovnom tlaku a minimálnom deštrukčnom tlaku.

| c) | Potvrdí sa, že roztiahnutie pri deštruktívnom tlaku delené roztiahnutím pri pracovnom tlaku spĺňa požiadavky na pomer napätí. V prípade hybridných konštrukcií sa roztiahnutie pri pracovnom tlaku porovnáva s roztiahnutím pri fľašiach vystužených jedným typom vlákien. |
| --- | --- |

c)

Potvrdí sa, že roztiahnutie pri deštruktívnom tlaku delené roztiahnutím pri pracovnom tlaku spĺňa požiadavky na pomer napätí. V prípade hybridných konštrukcií sa roztiahnutie pri pracovnom tlaku porovnáva s roztiahnutím pri fľašiach vystužených jedným typom vlákien.

| 5. | Metóda 2 (používa sa pre všetky fľaše)






  a) | Tenzometre sa pripevnia pri nulovom tlaku po namotaní a autofretáži a okalibrujú sa. |
| --- | --- | --- |

5.

Metóda 2 (používa sa pre všetky fľaše)

a)

Tenzometre sa pripevnia pri nulovom tlaku po namotaní a autofretáži a okalibrujú sa.

| b) | Zmeria sa roztiahnutie pri nulovom, pracovnom a minimálnom deštruktívnom tlaku. |
| --- | --- |

b)

Zmeria sa roztiahnutie pri nulovom, pracovnom a minimálnom deštruktívnom tlaku.

| c) | Pri nulovom tlaku, po zmeraní roztiahnutia pri pracovnom a minimálnom deštruktívnom tlaku a monitorovaní tenzometrov, sa rozreže úsek fľaše tak, aby oblasť obsahujúca tenzometer bola približne päť palcov (cca 13 cm) dlhá. Odoberie sa vložka bez poškodenia kompozitu. Po odobratí vložky sa zmeria roztiahnutie. |
| --- | --- |

c)

Pri nulovom tlaku, po zmeraní roztiahnutia pri pracovnom a minimálnom deštruktívnom tlaku a monitorovaní tenzometrov, sa rozreže úsek fľaše tak, aby oblasť obsahujúca tenzometer bola približne päť palcov (cca 13 cm) dlhá. Odoberie sa vložka bez poškodenia kompozitu. Po odobratí vložky sa zmeria roztiahnutie.

| d) | Údaje o roztiahnutí pri nulovom, pracovnom a minimálnom deštruktívnom tlaku sa upravia o hodnotu roztiahnutia zmeranú pri nulovom tlaku s vložkou a bez vložky. |
| --- | --- |

d)

Údaje o roztiahnutí pri nulovom, pracovnom a minimálnom deštruktívnom tlaku sa upravia o hodnotu roztiahnutia zmeranú pri nulovom tlaku s vložkou a bez vložky.

| e) | Potvrdí sa, že roztiahnutie pri deštruktívnom tlaku delené roztiahnutím pri pracovnom tlaku spĺňa požiadavky na pomer napätí. V prípade hybridných konštrukcií sa roztiahnutie pri pracovnom tlaku porovnáva s roztiahnutím pri fľašiach vystužených jedným typom vlákien. |
| --- | --- |

e)

Potvrdí sa, že roztiahnutie pri deštruktívnom tlaku delené roztiahnutím pri pracovnom tlaku spĺňa požiadavky na pomer napätí. V prípade hybridných konštrukcií sa roztiahnutie pri pracovnom tlaku porovnáva s roztiahnutím pri fľašiach vystužených jedným typom vlákien.

Doplnok F

METÓDY SKÚŠANIA ODOLNOSTI VOČI LOMU

F.1.   STANOVENIE MIEST CITLIVÝCH NA ÚNAVU MATERIÁLU

Miesto a orientácia zlyhaní z únavy materiálu vo fľašiach sa určuje príslušnou analýzou namáhania alebo úplnými únavovými skúškami na hotových fľašiach požadovanými v rámci kvalifikačných skúšok konštrukcie pre každý typ konštrukcie. Ak sa používa analýza napätia konečných prvkov, miesto citlivé na únavu materiálu sa zistí na základe polohy a orientácie sústredenia najvyššieho hlavného ťahového napätia v stene fľaše alebo vo vložke pri pracovnom tlaku.

F.2.   ÚNIK PRED ROZTRHNUTÍM (LBB)

F.2.1.   Technická realizácia kritického vyhodnocovania. Táto analýza sa môže vykonávať na účel stanovenia toho, že hotová fľaša bude netesná v prípade defektu v nádrži alebo vložke, ktorý prerastie do trhliny prechádzajúcej cez stenu. Vyhodnocovanie skúšky na únik pred roztrhnutím sa vykoná v bočnej stene fľaše. Ak sa miesto citlivé na únavu materiálu nachádza mimo bočnej steny, hodnotenie úniku pred roztrhnutím sa vykoná aj v tomto mieste s použitím postupu Level II opísaného v norme BS PD6493. Hodnotenie pozostáva z týchto krokov:

| a) | Odmeria sa maximálna dĺžka (t. j. hlavná os) výslednej povrchovej trhliny prechádzajúcej cez stenu (obvykle eliptického tvaru) pri troch fľašiach podrobených skúške cyklovaním v rámci kvalifikačných skúšok konštrukcie (podľa bodov A.13 a A.14 dodatku A k tejto prílohe) pre každý typ konštrukcie. V analýze sa použije najväčšia dĺžka trhliny pri daných troch fľašiach. Vymodeluje sa poloeliptická trhlina prechádzajúca cez stenu s hlavnou osou rovnajúcou sa dvojnásobku zmeranej najdlhšej hlavnej osi a s vedľajšou osou rovnajúcou sa 0,9 hrúbky steny. Táto poloeliptická trhlina sa vymodeluje v miestach určených v bode F.1. Trhlina je orientovaná tak, aby trhlinu ťahalo najväčšie hlavné ťahové napätie. |
| --- | --- |

a)

Odmeria sa maximálna dĺžka (t. j. hlavná os) výslednej povrchovej trhliny prechádzajúcej cez stenu (obvykle eliptického tvaru) pri troch fľašiach podrobených skúške cyklovaním v rámci kvalifikačných skúšok konštrukcie (podľa bodov A.13 a A.14 dodatku A k tejto prílohe) pre každý typ konštrukcie. V analýze sa použije najväčšia dĺžka trhliny pri daných troch fľašiach. Vymodeluje sa poloeliptická trhlina prechádzajúca cez stenu s hlavnou osou rovnajúcou sa dvojnásobku zmeranej najdlhšej hlavnej osi a s vedľajšou osou rovnajúcou sa 0,9 hrúbky steny. Táto poloeliptická trhlina sa vymodeluje v miestach určených v bode F.1. Trhlina je orientovaná tak, aby trhlinu ťahalo najväčšie hlavné ťahové napätie.

| b) | Na hodnotenie sa použijú úrovne namáhania v stene/vložke pri 26 MPa získané z analýzy namáhania, ako sa uvádza v bode 6.6 prílohy 3A. Príslušné hybné sily pôsobiace na trhliny sa vypočítajú podľa bodu 9.2 alebo 9.3 normy BS PD6493. |
| --- | --- |

b)

Na hodnotenie sa použijú úrovne namáhania v stene/vložke pri 26 MPa získané z analýzy namáhania, ako sa uvádza v bode 6.6 prílohy 3A. Príslušné hybné sily pôsobiace na trhliny sa vypočítajú podľa bodu 9.2 alebo 9.3 normy BS PD6493.

| c) | Pevnosť trhliny hotovej fľaše alebo vložky z hotovej fľaše zistená pri izbovej teplote pre hliník a pri – 40 °C pre oceľ sa určí pomocou štandardizovanej skúšobnej metódy (buď podľa normy ISO/DIS 12737 alebo podľa noriem ASTM 813-89 alebo BS 7448) v súlade s oddielmi 8.4 a 8.5 normy BS PD6493. |
| --- | --- |

c)

Pevnosť trhliny hotovej fľaše alebo vložky z hotovej fľaše zistená pri izbovej teplote pre hliník a pri – 40 °C pre oceľ sa určí pomocou štandardizovanej skúšobnej metódy (buď podľa normy ISO/DIS 12737 alebo podľa noriem ASTM 813-89 alebo BS 7448) v súlade s oddielmi 8.4 a 8.5 normy BS PD6493.

| d) | Pomer zrútenia plastu sa vypočíta v súlade s oddielom 9.4 normy BS PD6493-91. |
| --- | --- |

d)

Pomer zrútenia plastu sa vypočíta v súlade s oddielom 9.4 normy BS PD6493-91.

| e) | Vymodelovaný kaz je prijateľný v súlade s oddielom 11.2 normy BS PD6493-91. |
| --- | --- |

e)

Vymodelovaný kaz je prijateľný v súlade s oddielom 11.2 normy BS PD6493-91.

F.2.2.   LBB prostredníctvom deštrukcie fľaše s kazom

Pri bočnej stene fľaše sa vykoná skúška na lom. Ak sa miesta citlivé na únavu materiálu určené v bode F.1 nachádzajú mimo bočnej steny, skúška na lom sa vykoná aj v tomto mieste. Postup skúšky je tento:

| a) | Stanovenie dĺžky kazu LBB
  Dĺžka kazu LBB v mieste citlivom na únavu materiálu sa rovná dvojnásobku maximálnej zmeranej dĺžky výslednej trhliny prechádzajúcej cez stenu spomedzi troch fliaš podrobených skúške cyklovaním až do porušenia v rámci kvalifikačných skúšok konštrukcie pre každý typ konštrukcie. |
| --- | --- |

a)

Stanovenie dĺžky kazu LBB

Dĺžka kazu LBB v mieste citlivom na únavu materiálu sa rovná dvojnásobku maximálnej zmeranej dĺžky výslednej trhliny prechádzajúcej cez stenu spomedzi troch fliaš podrobených skúške cyklovaním až do porušenia v rámci kvalifikačných skúšok konštrukcie pre každý typ konštrukcie.

| b) | Kazy vo fľaši
  V prípade konštrukcií typu CNG-1, ktoré majú miesto citlivé na únavu materiálu v cylindrickej časti v axiálnom smere, sa vonkajšie kazy vytvárajú pozdĺžne, približne v strede dĺžky cylindrickej časti fľaše. Kazy sú umiestnené v miestach s minimálnou hrúbkou steny v strednom reze na základe meraní hrúbky v štyroch bodoch po obvode fľaše. V prípade konštrukcií typu CNG-1, ktoré majú miesto citlivé na únavu materiálu mimo cylindrickej časti, sa kazy LBB vyrezávajú na vnútorný povrch fľaše pozdĺž orientácie citlivej na únavu materiálu. V prípade konštrukcií typu CNG-2 a CNG-3 sa kazy LBB vyrezávajú do kovovej vložky.
  V prípade kazov, ktoré sa majú podrobiť skúške monotónnym tlakom, je rezačka kazov hrubá približne 12,5 mm s uhlom 45° a polomerom hrotu maximálne 0,25 mm. Priemer rezačky je 50 mm pre fľašu s vonkajším priemerom menej ako 140 mm, a 65 až 80 mm pre fľašu s vonkajším priemerom väčším ako 140 mm (odporúča sa štandardný CVN rezný nástroj).

  Poznámka – Rezačka by sa mala pravidelne ostriť, aby sa zabezpečilo, že polomer hrotu bude zodpovedať špecifikácii.
  Hrúbka kazu sa môže upraviť tak, aby sa dosiahla netesnosť pôsobením monotónneho vodného tlaku. Trhlina sa nerozšíri o viac ako 10 percent mimo strojom vytvoreného kazu zmeraného na vonkajšom povrchu. |
| --- | --- |

b)

Kazy vo fľaši

V prípade konštrukcií typu CNG-1, ktoré majú miesto citlivé na únavu materiálu v cylindrickej časti v axiálnom smere, sa vonkajšie kazy vytvárajú pozdĺžne, približne v strede dĺžky cylindrickej časti fľaše. Kazy sú umiestnené v miestach s minimálnou hrúbkou steny v strednom reze na základe meraní hrúbky v štyroch bodoch po obvode fľaše. V prípade konštrukcií typu CNG-1, ktoré majú miesto citlivé na únavu materiálu mimo cylindrickej časti, sa kazy LBB vyrezávajú na vnútorný povrch fľaše pozdĺž orientácie citlivej na únavu materiálu. V prípade konštrukcií typu CNG-2 a CNG-3 sa kazy LBB vyrezávajú do kovovej vložky.

V prípade kazov, ktoré sa majú podrobiť skúške monotónnym tlakom, je rezačka kazov hrubá približne 12,5 mm s uhlom 45° a polomerom hrotu maximálne 0,25 mm. Priemer rezačky je 50 mm pre fľašu s vonkajším priemerom menej ako 140 mm, a 65 až 80 mm pre fľašu s vonkajším priemerom väčším ako 140 mm (odporúča sa štandardný CVN rezný nástroj).

Poznámka – Rezačka by sa mala pravidelne ostriť, aby sa zabezpečilo, že polomer hrotu bude zodpovedať špecifikácii.

Hrúbka kazu sa môže upraviť tak, aby sa dosiahla netesnosť pôsobením monotónneho vodného tlaku. Trhlina sa nerozšíri o viac ako 10 percent mimo strojom vytvoreného kazu zmeraného na vonkajšom povrchu.

| c) | Postup skúšky
  Skúška sa vykoná pôsobením monotónneho tlaku alebo cyklického tlaku, ako je opísané nižšie:






  i) | Monotónne natlakovanie po deštrukciu
  Fľaša sa vystaví hydrostatickému tlaku, kým sa tlak neuvoľní z fľaše v mieste kazu. Pôsobenie tlakom sa vykoná tak, ako je to opísané v bode A.12 (doplnok A k tejto prílohe). |
| --- | --- | --- |

c)

Postup skúšky

Skúška sa vykoná pôsobením monotónneho tlaku alebo cyklického tlaku, ako je opísané nižšie:

i)

Monotónne natlakovanie po deštrukciu

Fľaša sa vystaví hydrostatickému tlaku, kým sa tlak neuvoľní z fľaše v mieste kazu. Pôsobenie tlakom sa vykoná tak, ako je to opísané v bode A.12 (doplnok A k tejto prílohe).

| ii) | Cyklické natlakovanie
  Skúšobný postup musí byť v súlade s požiadavkami uvedenými v bode A.13 doplnku A k tejto prílohe. |
| --- | --- |

ii)

Cyklické natlakovanie

Skúšobný postup musí byť v súlade s požiadavkami uvedenými v bode A.13 doplnku A k tejto prílohe.

| d) | kritériá prijateľnosti pre skúšku fľaše s kazmi
  Fľaša úspešne absolvuje skúšku, ak sú splnené tieto podmienky:






  i) | Pri monotónnom natlakovaní po deštrukciu sa tlak pri zlyhaní rovná alebo je vyšší ako 26 MPa.
  Pri monotónnom natlakovaní po deštrukciu je povolená celková dĺžka trhliny meraná na vonkajšom povrchu rovnajúca sa 1,1-násobku pôvodnej strojom vyrezanej dĺžky. |
| --- | --- | --- |

d)

kritériá prijateľnosti pre skúšku fľaše s kazmi

Fľaša úspešne absolvuje skúšku, ak sú splnené tieto podmienky:

i)

Pri monotónnom natlakovaní po deštrukciu sa tlak pri zlyhaní rovná alebo je vyšší ako 26 MPa.

Pri monotónnom natlakovaní po deštrukciu je povolená celková dĺžka trhliny meraná na vonkajšom povrchu rovnajúca sa 1,1-násobku pôvodnej strojom vyrezanej dĺžky.

| ii) | V prípade fliaš podrobených skúške cyklovaním je povolený rast únavovej trhliny nad pôvodnú strojom vyrezanú dĺžku kazu. Avšak spôsobom porušenia musí byť „netesnosť“. Rozšírenie kazu únavou materiálu by malo nastať najmenej v 90 percentách dĺžky pôvodného strojom vytvoreného kazu. |
| --- | --- |

ii)

V prípade fliaš podrobených skúške cyklovaním je povolený rast únavovej trhliny nad pôvodnú strojom vyrezanú dĺžku kazu. Avšak spôsobom porušenia musí byť „netesnosť“. Rozšírenie kazu únavou materiálu by malo nastať najmenej v 90 percentách dĺžky pôvodného strojom vytvoreného kazu.

Poznámka – Ak tieto požiadavky nie sú splnené (porušenie nastane pri tlaku pod 26 MPa, a to aj keď je porušením netesnosť), vykoná sa nová skúška s menej hlbokým kazom. Takisto, ak nastane porušenie typu prasknutia pri tlaku väčšom ako 26 MPa a hĺbka kazu je plytká, vykoná sa nová skúška s hlbším kazom.

F.3.   VEĽKOSŤ DEFEKTU PRI NEDEŠTRUKTÍVNEJ SKÚŠKE (NDE)

F.3.1.   Veľkosť defektu pri NDE v rámci technickej realizácie kritického vyhodnocovania

Výpočty sa vykonávajú v súlade s britskou normou (BS) PD 6493, oddiel 3, s použitím týchto krokov:

| a) | Trhliny spôsobené únavou materiálu sa modelujú v mieste vysokého napätia v stene/vložke ako rovinné kazy. |
| --- | --- |

a)

Trhliny spôsobené únavou materiálu sa modelujú v mieste vysokého napätia v stene/vložke ako rovinné kazy.

| b) | Aplikovaný rozsah namáhania v mieste citlivom na únavu v dôsledku tlaku od 2 MPa do 20 MPa sa určuje na základe analýzy namáhania, ako je opísaná v bode F.1 tohto doplnku. |
| --- | --- |

b)

Aplikovaný rozsah namáhania v mieste citlivom na únavu v dôsledku tlaku od 2 MPa do 20 MPa sa určuje na základe analýzy namáhania, ako je opísaná v bode F.1 tohto doplnku.

| c) | Ohybová a membránová zložka napätia sa môžu použiť oddelene. |
| --- | --- |

c)

Ohybová a membránová zložka napätia sa môžu použiť oddelene.

| d) | Minimálny počet tlakových cyklov je 15 000. |
| --- | --- |

d)

Minimálny počet tlakových cyklov je 15 000.

| e) | Údaje o šírení trhliny spôsobenej únavou materiálu sa určujú vo vzduchu v súlade s normou ASTM E647. Orientácia roviny trhliny je v smere C-L (t. j. rovina trhliny je kolmá na obvod a vedie pozdĺž osi fľaše), ako to znázorňuje norma ASTM E399. Rýchlosť šírenia sa určuje ako priemer z 3 skúšok vzoriek. Ak sú k dispozícii špecifické údaje o šírení únavovej trhliny pre materiál a prevádzkové podmienky, môžu sa použiť pri hodnotení. |
| --- | --- |

e)

Údaje o šírení trhliny spôsobenej únavou materiálu sa určujú vo vzduchu v súlade s normou ASTM E647. Orientácia roviny trhliny je v smere C-L (t. j. rovina trhliny je kolmá na obvod a vedie pozdĺž osi fľaše), ako to znázorňuje norma ASTM E399. Rýchlosť šírenia sa určuje ako priemer z 3 skúšok vzoriek. Ak sú k dispozícii špecifické údaje o šírení únavovej trhliny pre materiál a prevádzkové podmienky, môžu sa použiť pri hodnotení.

| f) | Veľkosť rastu trhliny v smere hrúbky a v smere dĺžky na jeden tlakový cyklus sa určuje v súlade s krokmi opísanými v bode 14.2 normy BS PD 6493-91 integrovaním vzťahu medzi rýchlosťou šírenia trhliny spôsobenej únavou materiálu stanovenej v písmene e) a rozsahom hnacej sily trhliny zodpovedajúcej aplikovanému tlakovému cyklu. |
| --- | --- |

f)

Veľkosť rastu trhliny v smere hrúbky a v smere dĺžky na jeden tlakový cyklus sa určuje v súlade s krokmi opísanými v bode 14.2 normy BS PD 6493-91 integrovaním vzťahu medzi rýchlosťou šírenia trhliny spôsobenej únavou materiálu stanovenej v písmene e) a rozsahom hnacej sily trhliny zodpovedajúcej aplikovanému tlakovému cyklu.

| g) | Pomocou uvedených krokov sa vypočíta maximálna povolená hĺbka a dĺžka defektu, ktorý nespôsobí porušenie fľaše počas životnosti jej konštrukcie v dôsledku buď únavy alebo porušenia materiálu. Veľkosť defektu v prípade NDE sa rovná alebo je menšia ako vypočítaná maximálne povolená veľkosť defektu pre danú konštrukciu. |
| --- | --- |

g)

Pomocou uvedených krokov sa vypočíta maximálna povolená hĺbka a dĺžka defektu, ktorý nespôsobí porušenie fľaše počas životnosti jej konštrukcie v dôsledku buď únavy alebo porušenia materiálu. Veľkosť defektu v prípade NDE sa rovná alebo je menšia ako vypočítaná maximálne povolená veľkosť defektu pre danú konštrukciu.

F.3.2.   Veľkosť defektu pri NDE zistená cyklovaním fľaše s kazmi

V prípade konštrukcií typu CNG-1, CNG-2 a CNG-3 sa tri fľaše obsahujúce umelo vytvorené defekty, ktoré presahujú schopnosť kontrolnej metódy NDE požadovanej v bode 6.15 prílohy 3A zisťovať dĺžku a hĺbku defektu, podrobia tlakovým cyklom až do porušenia v súlade so skúšobnou metódou opísanou v bode A.13 (doplnok A k tejto prílohe). V prípade konštrukcií typu CNG-1, ktoré majú miesto citlivé na únavu materiálu v cylindrickej časti, sa vonkajšie kazy vytvoria na bočnej stene. V prípade konštrukcií typu CNG-1, ktoré majú miesto citlivé na únavu materiálu mimo bočnej steny, a v prípade konštrukcií typu CNG-2 a CNG-3, sa vytvárajú vnútorné kazy. Vnútorné kazy sa vytvárajú strojom pred tepelným spracovaním a uzavretím konca fľaše.

Fľaše nevykazujú netesnosť alebo porušenie materiálu v menej ako 15 000 cykloch. Prípustná veľkosť defektu v prípade NDE sa musí rovnať alebo byť menšia ako veľkosť umelo vytvoreného kazu v danom mieste.

Doplnok G

POKYNY VÝROBCU TÝKAJÚCE SA MANIPULÁCIE, POUŽÍVANIA A KONTROLY FLIAŠ

G.1.   VŠEOBECNE

Primárnou funkciou tohto doplnku je poskytnúť návod kupujúcemu, distribútorovi, mechanikovi vykonávajúcemu montáž alebo používateľovi fľaše, ako bezpečne používať fľašu počas jej plánovanej životnosti.

G.2.   DISTRIBÚCIA

Výrobca odporučí kupujúcemu, aby poskytol všetkým stranám zapojeným do distribúcie, manipulácie, montáže a používania fliaš návod na použitie. Dokument sa môže reprodukovať, aby bolo možné poskytnúť dostatočný počet jeho exemplárov na uvedený účel, musí však byť označený tak, aby obsahoval odkaz na dodávané fľaše.

G.3.   ODKAZ NA EXISTUJÚCE PRAVIDLÁ, NORMY A PRÁVNE PREDPISY

Technické návody môžu byť uvedené vo forme odkazu na národné alebo uznávané pravidlá, normy a právne predpisy.

G.4.   MANIPULÁCIA S FĽAŠAMI

Musia byť poskytnuté postupy na manipuláciu, aby sa predišlo neprijateľnému poškodeniu fliaš, resp. ich kontaminácii počas manipulácie.

G.5.   INŠTALÁCIA

Musia byť poskytnuté pokyny na montáž, aby sa predišlo neprijateľnému poškodeniu fliaš počas montáže a počas bežnej prevádzky v rámci plánovanej životnosti.

V prípadoch, keď výrobca uvádza spôsob montáže, musí v relevantných prípadoch poskytnúť návod s podrobnosťami týkajúcimi sa montáže konštrukcie, použitia odolných tesniacich materiálov, správnych krútiacich momentov pri doťahovaní a vyvarovania sa priameho kontaktu fľaše s prostredím obsahujúcim chemické a mechanické činidlá.

V prípadoch, keď výrobca neuvádza spôsob montáže, musí upriamiť pozornosť kupujúceho na možné dlhodobé pôsobenie systému upevnenia vo vozidle, napríklad pohyby karosérie vozidla a rozťahovanie a zmršťovanie fľaše v rámci tlakových a teplotných podmienok počas prevádzky.

V relevantných prípadoch sa pozornosť kupujúceho musí upriamiť na potrebu správnej montáže tak, aby sa kvapaliny a tuhé látky nemohli zhromažďovať, a tak poškodiť materiál fľaše.

Musí byť špecifikované správne bezpečnostné tlakové zariadenie, ktoré sa má namontovať.

G.6.   POUŽITIE FLIAŠ

Výrobca upriami pozornosť kupujúceho na zamýšľané prevádzkové podmienky uvedené v tomto predpise, a najmä na prípustný počet tlakových cyklov pre danú fľašu, jej životnosť v rokoch, kvalitatívne limity plynu a prípustné maximálne tlaky.

G.7.   KONTROLA POČAS PREVÁDZKY

Výrobca jasne špecifikuje povinnosť používateľa dodržiavať požadované kontroly fľaše (napr. interval medzi opätovnými kontrolami, ktoré sú vykonávané oprávnenými pracovníkmi). Tieto informácie musia byť v súlade s kritériami na typové schvaľovanie konštrukcie.

Doplnok H

ENVIRONMENTÁLNA SKÚŠKA

H.1.   ROZSAH PÔSOBNOSTI

Cieľom environmentálnej skúšky je preukázať, že fľaše NGV dokážu vydržať vplyv prostredia pod karosériou auta a príležitostný vplyv iných kvapalín. Túto skúšku vypracoval automobilový priemysel USA ako reakciu na zlyhanie fľaše spôsobované koróznym praskaním kompozitného obalu.

H.2.   ZHRNUTIE SKÚŠOBNEJ METÓDY

Fľaša sa najprv predbežne podrobí kombinovanému pôsobeniu kyvadla a štrku, aby sa tak simulovali potenciálne podmienky pod karosériou auta. Fľaša je potom podrobená sérii ponorení v simulovanej kvapaline obsahujúcej cestnú soľ/kyslý dážď, pôsobeniu iných kvapalín, tlakovým cyklom a vysokým a nízkym teplotám. Na záver skúšobnej sekvencie sa nádrž hydraulicky natlakuje až do deštrukcie. Zvyšná reziduálna deštruktívna pevnosť fľaše nesmie byť menšia ako 85 percent minimálnej deštruktívnej pevnosti.

H.3.   UMIESTNENIE FĽAŠE A JEJ PRÍPRAVA

Fľaša sa podrobí skúške v podmienkach reprezentatívnych pre geometrickú situáciu po montáži, vrátane plášťa (ak sa používa), konzol a tesnení a tlakových úchytiek používajúcich rovnakú tesniacu konfiguráciu (napr. prstencové tesnenia), ako sa používa v prevádzke. Konzoly sa môžu pred montážou v skúške ponorením natrieť alebo nastriekať, ak sa tento úkon robí pred ich montážou do vozidla.

Fľaše sa skúšajú horizontálne a nominálne rozdelené pozdĺž svojej horizontálnej stredovej čiary na „hornú“ a „dolnú“ časť. Spodná časť fľaše sa bude striedavo ponárať do prostredia obsahujúceho cestnú soľ/kyslý dážď a do ohriateho alebo ochladeného vzduchu.

Horná časť bude rozdelená na 5 samostatných oblastí a označená na skúšanie predbežného pôsobenia a skúšanie pôsobenia kvapaliny. Nominálna veľkosť týchto oblastí bude mať priemer 100 mm. Oblasti sa na povrchu fľaše neprekrývajú. Hoci by to bolo vhodné pre skúšku, uvedené oblasti nemusia byť orientované pozdĺž jednej čiary, nesmú sa však prekrývať s ponorenou časťou fľaše.

Hoci sa predbežné pôsobenie a pôsobenie kvapaliny skúša na cylindrickej časti fľaše, celá fľaša, vrátane klenbových častí, by mala byť rovnako odolná voči vonkajšiemu prostrediu ako oblasti vystavené pôsobeniu.

Obrázok H.1

Orientácia fľaše a usporiadanie oblastí vystavených pôsobeniu

oblasti vystavené pôsobeniu

iných kvapalín

H.4.   PRÍSTROJE NA PREDKONDICIONOVANIE

Na predkondicionovanie fľaše podrobovanej skúške pôsobením kyvadla a štrku sú potrebné tieto prístroje.

| a) | Pôsobenie kyvadla
  Udierajúce teleso je z ocele a má tvar pyramídy so stranami z rovnostranných trojuholníkov a so štvorcovou základňou a s vrcholom a hrotmi zaokrúhlenými s polomerom 3 mm. Stred dopadu kyvadla sa zhoduje s ťažiskom pyramídy, a jeho vzdialenosť od osi rotácie kyvadla je 1 m. Celková hmotnosť kyvadla vzhľadom na jeho stred dopadu je 15 kg. Energia kyvadla v momente nárazu nesmie byť menšia ako 30 Nm a musí byť maximálne blízka tejto hodnote.
  Počas nárazov kyvadla sa fľaša udržiava vo svojej polohe koncovými úchytkami alebo určenými montážnymi konzolami. |
| --- | --- |

a)

Pôsobenie kyvadla

Udierajúce teleso je z ocele a má tvar pyramídy so stranami z rovnostranných trojuholníkov a so štvorcovou základňou a s vrcholom a hrotmi zaokrúhlenými s polomerom 3 mm. Stred dopadu kyvadla sa zhoduje s ťažiskom pyramídy, a jeho vzdialenosť od osi rotácie kyvadla je 1 m. Celková hmotnosť kyvadla vzhľadom na jeho stred dopadu je 15 kg. Energia kyvadla v momente nárazu nesmie byť menšia ako 30 Nm a musí byť maximálne blízka tejto hodnote.

Počas nárazov kyvadla sa fľaša udržiava vo svojej polohe koncovými úchytkami alebo určenými montážnymi konzolami.

| b) | Nárazy štrku
  Stroj skonštruovaný podľa projektových špecifikácií uvedených na obrázku H.2. Postup pri požívaní tohto zariadenia musí vychádzať z postupu opísaného v norme ASTM D3170 „Štandardný postup skúšky na odolnosť plášťa voči oderu úlomkami“, s tou výnimkou, že fľaša počas nárazov štrku môže mať teplotu okolia. |
| --- | --- |

b)

Nárazy štrku

Stroj skonštruovaný podľa projektových špecifikácií uvedených na obrázku H.2. Postup pri požívaní tohto zariadenia musí vychádzať z postupu opísaného v norme ASTM D3170 „Štandardný postup skúšky na odolnosť plášťa voči oderu úlomkami“, s tou výnimkou, že fľaša počas nárazov štrku môže mať teplotu okolia.

| c) | Štrk
  Naplavený cestný štrk preosiaty cez 16-milimetrové sito ale neprechádzajúci cez 9,5-milimetrové sito. Každá aplikácia pozostáva z 550 ml triedeného štrku (približne 250 až 300 kameňov). |
| --- | --- |

c)

Štrk

Naplavený cestný štrk preosiaty cez 16-milimetrové sito ale neprechádzajúci cez 9,5-milimetrové sito. Každá aplikácia pozostáva z 550 ml triedeného štrku (približne 250 až 300 kameňov).

Obrázok H.2

Skúška na náraz štrku

H.5.   PROSTREDIE EXPONOVANIA

| a) | Prostredie používané na ponorenie
  V určenej fáze skúšobnej sekvencie (tabuľka 1) bude fľaša orientovaná horizontálne so spodnou tretinou priemeru fľaše ponorenou do simulovaného roztoku kyslého dažďa/cestnej soli. Roztok bude pozostávať z týchto látok: | deionizovaná voda, |
| --- | --- | --- |

a)

Prostredie používané na ponorenie

V určenej fáze skúšobnej sekvencie (tabuľka 1) bude fľaša orientovaná horizontálne so spodnou tretinou priemeru fľaše ponorenou do simulovaného roztoku kyslého dažďa/cestnej soli. Roztok bude pozostávať z týchto látok:

deionizovaná voda,

| | chlorid sodný: 2,5 hmotn. percenta ± 0,1 percenta, |
| --- | --- |

chlorid sodný: 2,5 hmotn. percenta ± 0,1 percenta,

| | chlorid vápenatý: 2,5 hmotn. percenta ± 0,1 percenta, |
| --- | --- |

chlorid vápenatý: 2,5 hmotn. percenta ± 0,1 percenta,

| | kyselina sírová: postačujúca na dosiahnutie pH roztoku 4,0 ± 0,2. |
| --- | --- |

kyselina sírová: postačujúca na dosiahnutie pH roztoku 4,0 ± 0,2.

Hladina roztoku a pH musia byť nastavené pred každým krokom skúšky, v ktorom sa používa táto kvapalina.

Teplota kúpeľa musí byť 21 ± 5 °C. Počas ponorenia je neponorená časť nádrže vystavená pôsobeniu okolitého vzduchu.

| b) | Skúšanie v iných kvapalinách
  V príslušnej etape skúšobnej sekvencie (tabuľka 1) sa každá označená oblasť vystaví pôsobeniu jedného z piatich roztokov po dobu 30 minút. Počas skúšky sa na každé miesto pôsobí rovnakým prostredím. Použijú sa tieto roztoky: | kyselina sírová: roztok 19 objemových % vo vode, |
| --- | --- | --- |

b)

Skúšanie v iných kvapalinách

V príslušnej etape skúšobnej sekvencie (tabuľka 1) sa každá označená oblasť vystaví pôsobeniu jedného z piatich roztokov po dobu 30 minút. Počas skúšky sa na každé miesto pôsobí rovnakým prostredím. Použijú sa tieto roztoky:

kyselina sírová: roztok 19 objemových % vo vode,

| | hydroxid sodný: roztok 25 objemových % vo vode, |
| --- | --- |

hydroxid sodný: roztok 25 objemových % vo vode,

| | metanol/benzín: v koncentrácii 30/70 %, |
| --- | --- |

metanol/benzín: v koncentrácii 30/70 %,

| | dusičnan amónny: roztok 28 váhových % vo vode, |
| --- | --- |

dusičnan amónny: roztok 28 váhových % vo vode,

| | kvapalina do ostrekovača skla. |
| --- | --- |

kvapalina do ostrekovača skla.

Skúšobná vzorka bude počas exponovania orientovaná exponovanou stranou navrchu. Na exponovanú oblasť sa položí jednovrstvový štvorec sklenenej vaty (približne 0,5 mm) orezaný na príslušné rozmery. Pomocou pipety sa na exponovanú oblasť nanesie 5 ml skúšobnej kvapaliny. Po natlakovaní fľaše po dobu 30 minút sa gázový štvorec odstráni.

H.6.   PODMIENKY SKÚŠKY

| a) | Tlakový cyklus
  Podľa vymedzenia v skúšobnej sekvencii sa fľaša vystaví hydraulickému tlaku v rozmedzí od minimálne 2 MPa do maximálne 26 MPa pri celkovej dĺžke cyklu aspoň 66 sekúnd a minimálnej výdrži tlaku 26 MPa po dobu 60 sekúnd. Nominálny proces v rámci cyklu bude takýto: | rovnomerné zvýšenie tlaku z ≤ 2 MPa na ≥ 26 MPa, |
| --- | --- | --- |

a)

Tlakový cyklus

Podľa vymedzenia v skúšobnej sekvencii sa fľaša vystaví hydraulickému tlaku v rozmedzí od minimálne 2 MPa do maximálne 26 MPa pri celkovej dĺžke cyklu aspoň 66 sekúnd a minimálnej výdrži tlaku 26 MPa po dobu 60 sekúnd. Nominálny proces v rámci cyklu bude takýto:

rovnomerné zvýšenie tlaku z ≤ 2 MPa na ≥ 26 MPa,

| | zotrvanie na ≥ 26 MPa po dobu minimálne 60 sekúnd, |
| --- | --- |

zotrvanie na ≥ 26 MPa po dobu minimálne 60 sekúnd,

| | rovnomerné zníženie tlaku z ≥ 26 MPa na ≤ 2 MPa, |
| --- | --- |

rovnomerné zníženie tlaku z ≥ 26 MPa na ≤ 2 MPa,

celý čas trvania cyklu musí byť minimálne 66 sekúnd.

| b) | Tlak počas exponovania iným kvapalinám
  Po aplikácii iných kvapalín sa fľaša natlakuje maximálne na 26 MPa po dobu 30 minút. |
| --- | --- |

b)

Tlak počas exponovania iným kvapalinám

Po aplikácii iných kvapalín sa fľaša natlakuje maximálne na 26 MPa po dobu 30 minút.

| c) | Exponovanie pri vysokej a nízkej teplote
  Podľa definície v skúšobnej sekvencii sa celá fľaša vystaví vysokej a nízkej teplote vzduchu, ktorý je v kontakte s vonkajším povrchom fľaše. Nízka teplota vzduchu je – 40 °C alebo nižšia a vysoká teplota vzduchu je 82 °C ± 5 °C. Pri exponovaní s nízkou teplotou sa teplota kvapaliny vo fľaši typu CNG-1 monitoruje pomocou termočlánku inštalovaného vo fľaši, aby sa zabezpečilo zachovanie teploty – 40 °C alebo nižšej. |
| --- | --- |

c)

Exponovanie pri vysokej a nízkej teplote

Podľa definície v skúšobnej sekvencii sa celá fľaša vystaví vysokej a nízkej teplote vzduchu, ktorý je v kontakte s vonkajším povrchom fľaše. Nízka teplota vzduchu je – 40 °C alebo nižšia a vysoká teplota vzduchu je 82 °C ± 5 °C. Pri exponovaní s nízkou teplotou sa teplota kvapaliny vo fľaši typu CNG-1 monitoruje pomocou termočlánku inštalovaného vo fľaši, aby sa zabezpečilo zachovanie teploty – 40 °C alebo nižšej.

H.7.   SKÚŠOBNÝ POSTUP

| a) | Predkondicionovanie fľaše
  Každá z piatich vyznačených oblastí pre exponovanie inej kvapaline v hornej časti fľaše sa podrobí predkondicionovaniu vo forme jedného úderu vrcholom telesa kyvadla na ich geometrický stred. Po náraze sa päť oblastí podrobí ďalšej skúške aplikovaním nárazov štrku.
  Stredná časť spodku fľaše, ktorá sa bude ponárať, sa predkondicionuje úderom vrcholom telesa kyvadla v troch bodoch vzdialených od seba približne 150 mm.
  Po údere sa stredná časť, ktorá bola vystavená úderu, ďalej podrobí kondicionovaniu aplikovaním nárazov štrku.
  Fľaša sa počas predkondicionovania odtlakuje. |
| --- | --- |

a)

Predkondicionovanie fľaše

Každá z piatich vyznačených oblastí pre exponovanie inej kvapaline v hornej časti fľaše sa podrobí predkondicionovaniu vo forme jedného úderu vrcholom telesa kyvadla na ich geometrický stred. Po náraze sa päť oblastí podrobí ďalšej skúške aplikovaním nárazov štrku.

Stredná časť spodku fľaše, ktorá sa bude ponárať, sa predkondicionuje úderom vrcholom telesa kyvadla v troch bodoch vzdialených od seba približne 150 mm.

Po údere sa stredná časť, ktorá bola vystavená úderu, ďalej podrobí kondicionovaniu aplikovaním nárazov štrku.

Fľaša sa počas predkondicionovania odtlakuje.

| b) | Postupnosť skúšky a cykly
  Postupnosť exponovania vonkajšiemu prostrediu, tlakové cykly a teploty, ktoré sa používajú, sú vymedzené v tabuľke 1.
  Povrch fľaše sa medzi jednotlivými etapami neumýva ani nevytiera. |
| --- | --- |

b)

Postupnosť skúšky a cykly

Postupnosť exponovania vonkajšiemu prostrediu, tlakové cykly a teploty, ktoré sa používajú, sú vymedzené v tabuľke 1.

Povrch fľaše sa medzi jednotlivými etapami neumýva ani nevytiera.

H.8.   PRIJATEĽNÉ VÝSLEDKY

Po ukončení hore uvedených skúšok sa fľaša podrobí vodnej tlakovej skúške až do deštrukcie podľa postupu v bode A.12 doplnku A k tejto prílohe. Deštruktívny tlak nádrže nesmie byť nižší ako 85 % minimálneho dimenzovaného deštruktívneho tlaku.

Tabuľka 1

Podmienky a postupnosť skúšok

| Kroky skúšky | Prostredie exponovania | Počet tlakových cyklov | Teplota |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | iné kvapaliny | — | okolia |
| 2 | ponorenie | 1 875 | okolia |
| 3 | vzduch | 1 875 | vysoká |
| 4 | iné kvapaliny | — | okolia |
| 5 | ponorenie | 1 875 | okolia |
| 6 | vzduch | 3 750 | nízka |
| 7 | iné kvapaliny | — | okolia |
| 8 | ponorenie | 1 875 | okolia |
| 9 | vzduch | 1 875 | vysoká |
| 10 | iné kvapaliny | — | okolia |
| 11 | ponorenie | 1 875 | okolia |

Kroky skúšky

Prostredie exponovania

Počet tlakových cyklov

Teplota

1

iné kvapaliny

—

okolia

2

ponorenie

1 875

okolia

3

vzduch

1 875

vysoká

4

iné kvapaliny

—

okolia

5

ponorenie

1 875

okolia

6

vzduch

3 750

nízka

7

iné kvapaliny

—

okolia

8

ponorenie

1 875

okolia

9

vzduch

1 875

vysoká

10

iné kvapaliny

—

okolia

11

ponorenie

1 875

okolia

PRÍLOHA 3B

Nádrže na kvapalné palivo – vákuovo izolované nádoby na skladovanie zemného plynu vo vozidle ako paliva pre motorové vozidlá

1.   ROZSAH PÔSOBNOSTI

V tejto prílohe sú stanovené minimálne požiadavky na opakovane plniteľné nádrže na kvapalinu. Nádrže sú určené len na skladovanie kvapalného zemného plynu vo vozidle ako paliva pre motorové vozidlá, ku ktorým majú byť tieto nádrže pripevnené. Nádrže musia byť z austenitickej nehrdzavejúcej ocele a ich konštrukcia alebo metóda výroby musí byť vhodná pre špecifikované prevádzkové podmienky.

Nádrže na LNG, na ktoré sa vzťahuje táto príloha, sú klasifikované v triede 5.

Prevádzkové podmienky, ktorým sú nádrže vystavené, sú podrobne opísané v bode 2.

Táto príloha vychádza z pracovného tlaku menšieho než 26 MPa. Pracovný tlak (WP) možno dosiahnuť korigovaním skúšobného tlaku pomocou vhodného koeficientu (pomeru) s použitím tohto vzorca:

Ptest = 1,3(WP + 0,1) [MPa]

Životnosť nádrže určí výrobca a môže sa líšiť podľa použitia.

2.   PREVÁDZKOVÉ PODMIENKY

2.1.   Všeobecne

2.1.1.   Štandardné prevádzkové podmienky

Štandardné prevádzkové podmienky opísané v tejto časti sa uvádzajú ako základ pre projektovanie, výrobu, kontrolu, skúšanie a typové schvaľovanie nádrží, ktoré majú byť namontované vo vozidlách natrvalo a ktoré sa majú používať na uchovávanie zemného plynu pri kryogénnych teplotách ako palivo pre ne.

2.1.2.   Používanie nádrží

Účelom uvedených prevádzkových podmienok je takisto poskytnúť informácie o tom, akým spôsobom možno bezpečne používať nádrže vyrobené podľa tohto predpisu pre:

| a) | výrobcov nádrží; |
| --- | --- |

a)

výrobcov nádrží;

| b) | majiteľov nádrží; |
| --- | --- |

b)

majiteľov nádrží;

| c) | konštruktérov alebo dodávateľov zodpovedných za montáž nádrží; |
| --- | --- |

c)

konštruktérov alebo dodávateľov zodpovedných za montáž nádrží;

| d) | konštruktérov alebo majiteľov zariadenia používaného na plnenie nádrží palivom vo vozidlách; |
| --- | --- |

d)

konštruktérov alebo majiteľov zariadenia používaného na plnenie nádrží palivom vo vozidlách;

| e) | dodávateľov zemného plynu a |
| --- | --- |

e)

dodávateľov zemného plynu a

| f) | regulačné orgány, pod ktorých jurisdikciu spadá používanie nádrží. |
| --- | --- |

f)

regulačné orgány, pod ktorých jurisdikciu spadá používanie nádrží.

2.1.3.   Pravidelná rekvalifikácia

Výrobca nádrží odporučí pravidelnú rekvalifikáciu na základe vizuálnej kontroly alebo skúšky výrobku používaného v prevádzkových podmienkach uvedených v tomto dokumente. Každá nádrž sa musí vizuálne skontrolovať aspoň raz za 120 mesiacov po dátume jej montáže na vozidle (registrácia vozidla) a v čase jej opätovnej montáže, či nie je zvonku poškodená alebo narušená, vrátane miest pod nosnými pruhmi. Vizuálnu prehliadku vykoná technická služba určená alebo uznaná schvaľovacím úradom v súlade so špecifikáciami výrobcu: nádrže bez označenia obsahujúceho povinné informácie, resp. s označením, kde sú povinné informácie nečitateľné, sa vyradia z prevádzky. Ak môže byť nádrž pozitívne identifikovaná výrobcom a na základe sériového čísla, označenie sa môže vymeniť a nádrž ostáva v prevádzke.

2.1.4.   Nádrže, ktoré boli vystavené zrážke

Nádrže, ktoré boli vystavené zrážke vozidiel, musia absolvovať opakovanú kontrolu zo strany agentúry schválenej výrobcom, pokiaľ príslušný orgán so súdnou právomocou nestanoví inak. Nádrž, ktorá pri zrážke nebola poškodená priamym zásahom, možno vrátiť do prevádzky, v opačnom prípade je potrebné poslať nádrž výrobcovi na posúdenie.

2.1.5.   Nádrže, ktoré boli vystavené ohňu

Nádrže, ktoré boli vystavené pôsobeniu ohňa, musia absolvovať opakovanú prehliadku zo strany agentúry schválenej výrobcom, alebo sa vyhlásia za nepoužiteľné a vyradia sa z prevádzky.

2.2.   Maximálny tlak

Maximálny povolený pracovný tlak (MAWP) stanoví výrobca a musí zodpovedať nominálnemu nastaveniu primárneho bezpečnostného tlakového ventilu. Maximálny povolený pracovný tlak musí byť menší než 26 MPa.

2.3.   Rozsah teplôt

Teplota kvapaliny v nádržiach sa môže pohybovať od minimálne – 195 °C do maximálne 65 °C.

2.4.   Zloženie plynu

Obsah vodíka musí byť obmedzený na maximálne 2 objemové percentá, ak sú nádrže vyrobené z ocele s medzou pevnosti v ťahu presahujúcou 950 MPa.

2.5.   Vonkajšie povrchy

Nádrže nie sú dimenzované na permanentné vystavenie mechanickému alebo chemickému pôsobeniu, napr. úniky z nákladu, ktoré nesie vozidlo, alebo náročné abrazívne poškodenie z ciest a musia byť namontované podľa uznávaných montážnych noriem. Avšak vonkajší povrch nádrže môže byť neúmyselne vystavený nasledujúcim faktorom:

| a) | rozpúšťadlám, kyselinám a alkaloidom, hnojivám a |
| --- | --- |

a)

rozpúšťadlám, kyselinám a alkaloidom, hnojivám a

| b) | automobilovým kvapalinám vrátane benzínu, hydraulickým kvapalinám, glykolu a olejom. |
| --- | --- |

b)

automobilovým kvapalinám vrátane benzínu, hydraulickým kvapalinám, glykolu a olejom.

2.6.   Unikanie a vetranie

V prípade, že sú nádrže na LNG umiestnené v uzavretých priestoroch počas dlhšieho obdobia (napr. počas prevádzky), prijmú sa opatrenia týkajúce sa unikania a odvetrávania zemného plynu (alebo iných horľavých látok) z nádrže, aby sa zabránilo nebezpečenstvu v dôsledku uvoľňovania horľavých látok v uzavretých priestoroch.

2.7.   Plánovaný čas zadržania v nádrži, resp. nádržiach vozidla na LNG (bez poklesu tlaku) musí byť minimálne 5 dní potom, čo bola, resp. boli naplnené na svoj maximálny objem pri najvyššom bode v rozsahu konštrukčnej plniacej teploty/tlaku.

3.   TYPOVÉ SCHVAĽOVANIE KONŠTRUKCIE

3.1.   Všeobecne

So žiadosťou o typové schválenie predloží konštruktér alebo výrobca nádrže schvaľovaciemu úradu tieto informácie:

| a) | vyhlásenie o prevádzke (bod 3.2); |
| --- | --- |

a)

vyhlásenie o prevádzke (bod 3.2);

| b) | konštrukčné údaje (bod 3.3); |
| --- | --- |

b)

konštrukčné údaje (bod 3.3);

| c) | výrobné údaje (bod 3.3.7); |
| --- | --- |

c)

výrobné údaje (bod 3.3.7);

| d) | špecifikačný hárok (bod 3.3.8); |
| --- | --- |

d)

špecifikačný hárok (bod 3.3.8);

| e) | doplňujúce podporné údaje (bod 3.3.9.1). |
| --- | --- |

e)

doplňujúce podporné údaje (bod 3.3.9.1).

3.2.   Vyhlásenie o prevádzke

Cieľom tohto vyhlásenia o prevádzke je poskytnúť návod pre používateľov a mechanikov montujúcich nádrže a informovať príslušný schvaľovací úrad resp. jeho splnomocneného zástupcu. Vyhlásenie o prevádzke obsahuje:

| a) | prehlásenie o tom, že konštrukcia nádrže je vhodná na použitie v prevádzkových podmienkach vymedzených v bode 4 o životnosti nádrže; |
| --- | --- |

a)

prehlásenie o tom, že konštrukcia nádrže je vhodná na použitie v prevádzkových podmienkach vymedzených v bode 4 o životnosti nádrže;

| b) | životnosť; |
| --- | --- |

b)

životnosť;

| c) | minimálne požiadavky na skúšku a/alebo kontrolu počas prevádzky; |
| --- | --- |

c)

minimálne požiadavky na skúšku a/alebo kontrolu počas prevádzky;

| d) | požadované bezpečnostné tlakové zariadenia; |
| --- | --- |

d)

požadované bezpečnostné tlakové zariadenia;

| e) | metódy spevnenia, atď., vyžadované, no neposkytnuté; |
| --- | --- |

e)

metódy spevnenia, atď., vyžadované, no neposkytnuté;

| f) | opis konštrukcie nádrže; |
| --- | --- |

f)

opis konštrukcie nádrže;

| g) | plánovaný čas zadržania; |
| --- | --- |

g)

plánovaný čas zadržania;

| h) | všetky ostatné informácie potrebné na zabezpečenie bezpečnej prevádzky a kontroly nádrže. |
| --- | --- |

h)

všetky ostatné informácie potrebné na zabezpečenie bezpečnej prevádzky a kontroly nádrže.

3.3.   Konštrukčné údaje

3.3.1.   Výkresy

Výkresy musia zobrazovať minimálne:

| a) | názov, referenčné číslo, dátum vydania a revízne čísla s prípadnými dátumami vydania; |
| --- | --- |

a)

názov, referenčné číslo, dátum vydania a revízne čísla s prípadnými dátumami vydania;

| b) | odkaz na tento predpis a typ nádrže; |
| --- | --- |

b)

odkaz na tento predpis a typ nádrže;

| c) | všetky rozmery spolu s odchýlkami, vrátane podrobností o tvare koncových uzáverov s minimálnou hrúbkou a otvormi; |
| --- | --- |

c)

všetky rozmery spolu s odchýlkami, vrátane podrobností o tvare koncových uzáverov s minimálnou hrúbkou a otvormi;

| d) | hmotnosť nádrží doplnenú odchýlkami; |
| --- | --- |

d)

hmotnosť nádrží doplnenú odchýlkami;

| e) | špecifikácie materiálov doplnené minimálnymi mechanickými a chemickými vlastnosťami alebo rozsahmi odchýlok; |
| --- | --- |

e)

špecifikácie materiálov doplnené minimálnymi mechanickými a chemickými vlastnosťami alebo rozsahmi odchýlok;

| f) | iné údaje ako napr. minimálny skúšobný tlak. |
| --- | --- |

f)

iné údaje ako napr. minimálny skúšobný tlak.

3.3.2.   Protokol o analýze namáhania

Musí sa poskytnúť analýza namáhania.

Prijateľné metódy výpočtu zahŕňajú tieto:

| a) | metóda konečných prvkov; |
| --- | --- |

a)

metóda konečných prvkov;

| b) | metóda konečných rozdielov; |
| --- | --- |

b)

metóda konečných rozdielov;

| c) | metóda hraničných prvkov; |
| --- | --- |

c)

metóda hraničných prvkov;

| d) | iné zaužívané metódy. |
| --- | --- |

d)

iné zaužívané metódy.

Protokol musí obsahovať tabuľku sumarizujúcu vypočítané napätia.

3.3.3.   Údaje o materiáloch

Musí sa poskytnúť podrobný opis materiálov a odchýlok týkajúcich sa vlastností materiálov použitých v konštrukcii.

3.3.4.   Údaje o kvalifikačnej skúške konštrukcie

Požadujú sa údaje o materiáli nádrže, konštrukcii, výrobe a skúšaní, ktoré musia byť adekvátne plánovanej prevádzke tým, že budú spĺňať požiadavky v rámci skúšok vyžadovaných pre určité typy konštrukcie nádrží v prípade, že boli skúšané v súlade s relevantnými skúšobnými metódami podrobne opísanými v doplnku A k tejto prílohe.

Skúšobné údaje musia zahŕňať aj údaje o rozmeroch, hrúbkach stien a hmotnostiach každej zo skúšaných nádrží.

3.3.5.   Protipožiarna ochrana

Musí sa špecifikovať usporiadanie bezpečnostných tlakových zariadení, ktoré chránia nádrž pred náhlym roztrhnutím v prípade jej vystavenia podmienkam pri požiari opísaného v bode A.1 dodatku A k tejto prílohe. Skúšobné údaje musia potvrdzovať účinnosť špecifikovaného systému protipožiarnej ochrany.

3.3.6.   Podpery nádrží

Podrobnosti o podperách nádrží alebo o požiadavkách na podpery sa poskytnú v súlade s bodom 4.11.

3.3.7.   Výrobné údaje

Musia sa poskytnúť opisy výrobných procesov a skúšok.

V súlade s normou EN 1251-2 (2000) musia byť:

| a) | systém kvality; |
| --- | --- |

a)

systém kvality;

| b) | rezanie; |
| --- | --- |

b)

rezanie;

| c) | tvarovanie za studena; |
| --- | --- |

c)

tvarovanie za studena;

| d) | tvarovanie za tepla; |
| --- | --- |

d)

tvarovanie za tepla;

| e) | výrobné odchýlky; |
| --- | --- |

e)

výrobné odchýlky;

| f) | zváranie; |
| --- | --- |

f)

zváranie;

| g) | nezvárané spoje. |
| --- | --- |

g)

nezvárané spoje.

3.3.8.   Špecifikačný hárok

Súhrnný zoznam dokumentov poskytujúcich informácie požadované v bode 5.1 sa uvedie v špecifikačnom hárku pre každú konštrukciu nádrže. Musí sa uviesť názov, referenčné číslo, revízne čísla a dátumy pôvodného vydania a verzií každého dokumentu. Všetky dokumenty musia byť podpísané, resp. označené iniciálkami subjektu, ktorý ich vydáva. Špecifikačný hárok musí mať číslo a v prípade potreby aj číslo revízie, ktoré sa môže použiť na označenie konštrukcie nádrže, a musí byť podpísané technikom zodpovedným za konštruktérsku prácu. Na špecifikačnom hárku musí byť k dispozícii miesto na pečiatku potvrdzujúcu registráciu konštrukcie.

3.3.9.1.   Doplňujúce podporné údaje

V relevantných prípadoch by mali byť k dispozícii dodatočné údaje, ktoré podporujú použitie, ako napr. prevádzková história materiálu navrhovaného na použitie, resp. použitie nádrže s konkrétnou konštrukciou v iných prevádzkových podmienkach.

3.4.   Typové schvaľovanie a osvedčenie

3.4.1.   Kontrola a skúšanie

Vyhodnocovanie plnenia požiadaviek sa vyžaduje podľa ustanovení bodu 11 tohto predpisu.

Aby sa zabezpečilo, že nádrže sú v súlade s týmto predpisom, musia sa podrobiť kontrole podľa bodu 4.10, ktorú vykoná príslušný orgán.

3.4.2.   Osvedčenie o skúške

Ak sú výsledky skúšky prototypu podľa bodu 4.10 uspokojivé, príslušný orgán vydá osvedčenie o skúške. Príklad osvedčenia o skúške je uvedený v doplnku D k tejto prílohe.

4.   POŽIADAVKY

4.1.   Všeobecne

Konštrukcia nádrží zahŕňa všetky relevantné aspekty, ktoré sú nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby každá nádrž vyrobená v súlade s jej konštrukciou bola vhodná pre jej účel v priebehu špecifikovanej životnosti.

4.2.   Konštrukcia

Tento predpis neposkytuje konštrukčné vzorce, no vyžaduje, aby bola primeranosť konštrukcie zabezpečená vhodnými výpočtami a preukázaná nádržami, ktoré sú schopné úspešne absolvovať materiálové skúšky, kvalifikačné skúšky konštrukcie a výrobné skúšky stanovené v tomto predpise.

4.3.   Materiály

Použité materiály sú vhodné pre prevádzkové podmienky špecifikované v bode 2. Konštrukcia nesmie pripúšťať kontakt dvoch navzájom nekompatibilných materiálov. Kvalifikačné skúšky konštrukcie vzhľadom na materiály sú uvedené v tabuľke 6.1.

Materiály palivovej nádrže a jej príslušenstva musia byť pokiaľ možno kompatibilné s:

| a) | LNG; |
| --- | --- |

a)

LNG;

| b) | inými médiami a kvapalinami nachádzajúcimi sa vo vozidle, ako sú chladiace kvapaliny, brzdová kvapalina a kyselina v batérii. |
| --- | --- |

b)

inými médiami a kvapalinami nachádzajúcimi sa vo vozidle, ako sú chladiace kvapaliny, brzdová kvapalina a kyselina v batérii.

Materiály používané pri nízkych teplotách musia spĺňať požiadavky normy ISO 21028-1 (2004) na tuhosť. V prípade nekovových materiálov musí byť vhodnosť pri nízkych teplotách potvrdená experimentálnou metódou, pričom sa zohľadnia prevádzkové podmienky.

Materiály používané na vonkajší plášť musia zaručovať celistvosť izolačného systému a musia byť vyrobené z austenitickej nehrdzavejúcej ocele a ich predĺženie pri pretrhnutí pri teplote kvapalného dusíka musí byť aspoň 12 %.

V prípade vnútorných nádob sa musí zabezpečiť, aby boli materiály odolné pri prevádzkových únavových namáhaniach.

V prípade vnútorných nádob nie je potrebný prídavok na koróziu. Prídavok na koróziu nemusí byť pridaný ani na iných povrchoch, ak sú chránené proti korózii.

V prípade zváraných nádob musia mať zvary vlastnosti rovnocenné s tými, ktoré sú stanovené pre základný materiál pre všetky teploty, ktorým môže byť materiál vystavený.

4.3.1.   Zloženie

Musí byť stanovené chemické zloženie všetkých ocelí a vymedzené minimálne obsahom uhlíka, mangánu, kremíka, niklu, chrómu a molybdénu a akýmikoľvek legujúcimi prvkami, ktoré sú úmyselne pridané.

4.3.2.   Skúška na pevnosť v ťahu

Ťahové vlastnosti zváranej ocele vo vnútornej nádobe sa skúšajú v súlade s normou EN 895:1995 a EN 6892-1:2009.

4.3.3.   Skúška nárazom

Nárazové vlastnosti zváranej ocele vo vnútornej nádobe sa skúšajú v súlade s normou EN 1251-2:2000 a EN 10045-1:1990.

4.3.4.   Skúška na ohyb

Ohybové vlastnosti zváranej ocele vo vnútornej nádobe sa skúšajú v súlade s normou EN 910:1996.

4.3.5.   Kontrola zvarov

Rádiografická kontrola zváranej ocele vo vnútornej nádobe sa vykoná v súlade s normou EN 1251-2:2000 a EN 1435:1997.

4.4.   Skúšobný tlak

Pri výrobe sa použije nasledujúci minimálny skúšobný tlak vnútornej nádoby:

Ptest = 1,3 (WP + 0,1) [MPa]

kde:

WP je vyjadrený v MPa.

4.5.   Analýza namáhania

Analýza namáhania sa vykoná na účel zdôvodnenia minimálnej konštrukčnej hrúbky steny. Analýza namáhania sa vykoná na účel zdôvodnenia konštrukcie vnútorných výstužných prvkov, keď sú vystavené zrýchleniam opísaným v bode 18.4.4 tohto predpisu. Namáhanie nesmie presiahnuť minimálnu medzu pevnosti v ťahu materiálu vypočítanú podľa modelu lineárneho namáhania. Povolené namáhanie vnútorných výstužných prvkoch sa nemusí vypočítať, ak možno preukázať, že palivová nádrž vydrží zrýchlenia uvedené v bode 18.4.4 bez akéhokoľvek štrukturálneho poškodenia vnútornej nádrže alebo jej podpier.

4.6.   Kontrola a skúšanie

Výrobná kontrola špecifikuje programy a postupy pre:

| a) | výrobnú kontrolu, skúšky a kritériá prijateľnosti a |
| --- | --- |

a)

výrobnú kontrolu, skúšky a kritériá prijateľnosti a

| b) | pravidelné servisné kontroly, skúšky a kritériá prijateľnosti. Interval vizuálnej opätovnej kontroly vonkajších plôch nádrže musí byť v súlade s bodom 2.1.3 tejto prílohy. Návod pre pokyny výrobcu na manipuláciu, použitie a kontrolu je uvedený v doplnku B k tejto prílohe. |
| --- | --- |

b)

pravidelné servisné kontroly, skúšky a kritériá prijateľnosti. Interval vizuálnej opätovnej kontroly vonkajších plôch nádrže musí byť v súlade s bodom 2.1.3 tejto prílohy. Návod pre pokyny výrobcu na manipuláciu, použitie a kontrolu je uvedený v doplnku B k tejto prílohe.

4.7.   Protipožiarna ochrana

Všetky nádrže musia byť chránené proti požiaru bezpečnostným tlakovým zariadením. Nádrž, materiál z ktorého je vyrobená, bezpečnostné tlakové zariadenie a akákoľvek pridaná izolácia alebo ochranný materiál musia byť spoločne konštruované tak, aby zabezpečovali adekvátnu ochranu počas požiaru v rámci skúšky uvedenej v bode A.1 (príloha 3B, doplnok A).

Bezpečnostné tlakové zariadenia sa skúšajú podľa bodu A.1 (príloha 3B, doplnok A).

4.8.   (Vyhradené)

4.9.   Podpery nádrží

Výrobca špecifikuje prostriedky, pomocou ktorých je nádrž, resp. nádrže podopierané pri montáži na vozidlo. Výrobca poskytne aj pokyny na montáž vrátane maximálnej upínacej sily a krútiaceho momentu, aby nedošlo k neprijateľnému namáhaniu v nádrži alebo k poškodeniu povrchu nádrže.

4.10.   Kvalifikačné skúšky konštrukcie

Pri typovom schvaľovaní každého typu nádrže sa musí preukázať, že materiál, konštrukcia, výroba a skúšky vyhovujú svojmu plánovanému použitiu tým, že spĺňajú príslušné požiadavky materiálových kvalifikačných skúšok sumarizovaných v tabuľke 6.1 tejto prílohy a kvalifikačných skúšok nádrží sumarizovaných v tabuľke 6.2 tejto prílohy s tým, že všetky uvedené skúšky sú v súlade s relevantnými skúšobnými metódami opísanými v doplnku A k tejto prílohe. Skúšobnú nádrž vyberá a na skúške sa zúčastní príslušný orgán. Ak sa skúškam podrobuje viac nádrží, než sa požaduje v tejto prílohe, zdokumentujú sa všetky výsledky.

4.11.   Výrobné kontroly a skúšky

Musí sa poskytnúť opis výrobných kontrol a skúšok.

V súlade s normou EN 1251-2 (2000) musia byť:

| a) | kontrolné etapy; |
| --- | --- |

a)

kontrolné etapy;

| b) | plány výrobných kontrolných skúšok; |
| --- | --- |

b)

plány výrobných kontrolných skúšok;

| c) | nedeštruktívne skúšanie; |
| --- | --- |

c)

nedeštruktívne skúšanie;

| d) | odstraňovanie chýb; |
| --- | --- |

d)

odstraňovanie chýb;

| e) | tlakové skúšky. |
| --- | --- |

e)

tlakové skúšky.

4.12.   Nesplnenie skúšobných požiadaviek

V prípade nesplnenia skúšobných požiadaviek sa opakovaná skúška vykoná takto:

| a) | ak existuje dôkaz o chybe pri vykonávaní skúšky, alebo o chybe merania, vykoná sa ďalšia skúška. Ak bude výsledok takýchto skúšok uspokojivý, prvá skúška sa neberie do úvahy; |
| --- | --- |

a)

ak existuje dôkaz o chybe pri vykonávaní skúšky, alebo o chybe merania, vykoná sa ďalšia skúška. Ak bude výsledok takýchto skúšok uspokojivý, prvá skúška sa neberie do úvahy;

| b) | ak bola skúška vykonaná uspokojivým spôsobom, zistí sa príčina neúspechu skúšky. |
| --- | --- |

b)

ak bola skúška vykonaná uspokojivým spôsobom, zistí sa príčina neúspechu skúšky.

Ak sa počas nedeštruktívnych skúšok zistila chyba, všetky zistené defektné nádrže sa vyradia alebo sa opravia schválenou metódou. Nevyradené nádrže sa potom považujú za novú sériu. Všetky relevantné skúšky prototypov alebo série, ktorých účelom je potvrdiť prijateľnosť novej série, sa znova zopakujú. Ak bude mať jedna alebo viac skúšok neuspokojivý výsledok, všetky nádrže z danej série sa vyradia.

4.13.   Zmena konštrukcie

Zmena konštrukcia je každá zmena vo výbere štrukturálnych materiálov alebo zmena rozmerov, ktorá prekračuje bežné výrobné odchýlky.

Menšie zmeny sa považujú za spĺňajúce kritériá, ak úspešne absolvujú skrátený skúšobný program. Zmeny konštrukcie uvedené v tabuľke 6.4 si vyžadujú vykonanie stanovených kvalifikačných skúšok konštrukcie.

Tabuľka 6.1

Kvalifikačné skúšky konštrukčných materiálov

| Materiál vnútornej nádoby | Príslušný bod tejto prílohy |
| --- | --- |
| Skúška na pevnosť v ťahu | 4.3.2. |
| Skúška nárazom | 4.3.3. |
| Skúška na ohyb | 4.3.4. |
| Kontrola zvarov | 4.3.5. |

Materiál vnútornej nádoby

Príslušný bod tejto prílohy

Skúška na pevnosť v ťahu

4.3.2.

Skúška nárazom

4.3.3.

Skúška na ohyb

4.3.4.

Kontrola zvarov

4.3.5.

Tabuľka 6.2

Kvalifikačné skúšky konštrukcie nádrže

| | Odkazy na skúšku a prílohu |
| --- | --- |
| Skúška ohňovzdornosti | príloha 3B, doplnok A, bod A.1. |
| Skúška pádom | príloha 3B, doplnok A, bod A.2. |
| Zadržiavacia skúška | príloha 3B, doplnok A, bod A.3. |

Odkazy na skúšku a prílohu

Skúška ohňovzdornosti

príloha 3B, doplnok A, bod A.1.

Skúška pádom

príloha 3B, doplnok A, bod A.2.

Zadržiavacia skúška

príloha 3B, doplnok A, bod A.3.

Tabuľka 6.3

Kritické požiadavky na výrobnú kontrolu

Kontrola kvality

Skúšky vykonané na vyrobených vzorkách

Nedeštruktívne skúšanie

Tlaková skúška

Tabuľka 6.4

Zmena konštrukcie

| | Typ skúšky |
| --- | --- |
| Zmena konštrukcie | A.1 | Ohňovzdornosť |

Typ skúšky

Zmena konštrukcie

A.1

Ohňovzdornosť

| A.2 | Pád |
| --- | --- |

A.2

Pád

| A.3 | Doba zadržania |
| --- | --- |

A.3

Doba zadržania

Priemer > 20 %

X

X

X

Dĺžka > 50 %

X

X

X

Pracovný tlak > 20 %

X

X

X

Izolačný materiál/metóda

X

X

4.14.   Tlaková skúška

Každá nádrž sa skúška pod tlakom v súlade s bodom A.4 (príloha 3B, doplnok A).

4.15.   Kvalifikačné skúšky konštrukcie nádrže

4.15.1.   Všeobecne

Kvalifikačné skúšky sa musia robiť na hotových nádržiach, ktoré reprezentujú vzorku bežnej výroby a sú vybavené identifikačnými značkami. Výber, potvrdenie a zdokumentovanie výsledkov sa uskutoční v súlade s bodom 4.11.

4.15.2.   Skúška ohňovzdornosti

Skúška sa vykoná v súlade s bodom A.1 (príloha 3B, doplnok A) a spĺňa v ňom uvedené požiadavky.

5.   OZNAČENIA

5.1.   Na každú nádrž je výrobca povinný dať zrozumiteľné a trvalé označenia najmenej 6 mm vysoké. Značkami môžu byť buď nálepky pripevnené lepidlom alebo privarené štítky. Nálepky a ich aplikácia zodpovedajú norme ISO 7225 alebo rovnocennej norme. Viacnásobné štítky sú povolené a mali by byť umiestnené tak, aby neboli zakryté montážnymi konzolami. Každá nádrž, ktorá spĺňa požiadavky tejto prílohy, sa označí takto:

| a) | Povinné informácie:






  i) | „LNG ONLY“ („LEN LNG“); |
| --- | --- | --- |

a)

Povinné informácie:

i)

„LNG ONLY“ („LEN LNG“);

| ii) | identifikácia výrobcu; |
| --- | --- |

ii)

identifikácia výrobcu;

| iii) | identifikácia nádrže (číslo daného výrobku a sériové číslo unikátne pre každú nádrž); |
| --- | --- |

iii)

identifikácia nádrže (číslo daného výrobku a sériové číslo unikátne pre každú nádrž);

| iv) | pracovný tlak a pracovná teplota; |
| --- | --- |

iv)

pracovný tlak a pracovná teplota;

| v) | číslo predpisu EHK, spolu s typom nádrže a registračné číslo osvedčenia; |
| --- | --- |

v)

číslo predpisu EHK, spolu s typom nádrže a registračné číslo osvedčenia;

| vi) | bezpečnostné tlakové zariadenia a/alebo ventily, ktoré spĺňajú podmienky na používanie s danou nádržou, alebo prostriedky na získanie informácií o vhodných systémoch protipožiarnej ochrany; |
| --- | --- |

vi)

bezpečnostné tlakové zariadenia a/alebo ventily, ktoré spĺňajú podmienky na používanie s danou nádržou, alebo prostriedky na získanie informácií o vhodných systémoch protipožiarnej ochrany;

| vii) | keď sa používajú nálepky, všetky nádrže musia mať jedinečné identifikačné číslo vyrazené na exponovanom kovovom povrchu, ktoré umožňuje ich identifikovať v prípade zničenia nálepky. |
| --- | --- |

vii)

keď sa používajú nálepky, všetky nádrže musia mať jedinečné identifikačné číslo vyrazené na exponovanom kovovom povrchu, ktoré umožňuje ich identifikovať v prípade zničenia nálepky.

| b) | Nepovinné informácie:
  Na samostatnom(-ých) štítku(-och) sa môžu uviesť tieto nepovinné údaje:






  i) | rozsah teplôt plynu, napr. – 195 °C až 65 °C; |
| --- | --- | --- |

b)

Nepovinné informácie:

Na samostatnom(-ých) štítku(-och) sa môžu uviesť tieto nepovinné údaje:

i)

rozsah teplôt plynu, napr. – 195 °C až 65 °C;

| ii) | menovitý objem vody v nádrži zaokrúhlený na dve platné číslice, napr. 120 litrov; |
| --- | --- |

ii)

menovitý objem vody v nádrži zaokrúhlený na dve platné číslice, napr. 120 litrov;

| iii) | dátum úvodnej tlakovej skúšky (mesiac a rok). |
| --- | --- |

iii)

dátum úvodnej tlakovej skúšky (mesiac a rok).

Označenia sa umiestnia v uvedenom poradí, ale ich špecifické usporiadanie sa môže líšiť podľa priestoru, ktorý je k dispozícii. Prijateľným príkladom povinných informácií je:

| LEN LNG
  Výrobca/Číslo dielu/Sériové číslo
  1,6 MPa (16 bar)/– 160 °C
  EHK R 110 LNG (registračné č. ...)
  „Používať len bezpečnostné tlakové zariadenie schválené výrobcom.“ |
| --- |

LEN LNG

Výrobca/Číslo dielu/Sériové číslo

1,6 MPa (16 bar)/– 160 °C

EHK R 110 LNG (registračné č. ...)

„Používať len bezpečnostné tlakové zariadenie schválené výrobcom.“

6.   PRÍPRAVA NA ODOSLANIE

Pred odoslaním z výrobného závodu sa každá nádrž zvnútra očistí. Nádrže, ktoré nie sú okamžite uzavreté nasadením ventilov a prípadne bezpečnostnými zariadeniami, musia mať na všetkých otvoroch zátky, ktoré bránia vniknutiu vlhkosti a chránia závity.

Výrobca poskytne kupujúcemu vyhlásenie o prevádzke a všetky informácie potrebné na správnu manipuláciu, používanie a kontrolu nádrže počas prevádzky. Vyhlásenie musí byť v súlade s doplnkom D k tejto prílohe.

Doplnok A

SKÚŠOBNÉ METÓDY

A.1.   SKÚŠKA OHŇOVZDORNOSTI

A.1.1.   Všeobecne

Skúšky ohňovzdornosti sú určené na to, aby sa preukázalo, že hotové nádrže doplnené systémom protipožiarnej ochrany (ventil fľaše, bezpečnostné tlakové zariadenie a/alebo integrálna tepelná izolácia) špecifikovaným v návrhu konštrukcie sa neroztrhnú pri skúškach za špecifikovaných podmienok pri požiari. Počas skúšky ohňom sa musí postupovať s mimoriadnou opatrnosťou v prípade, že dôjde k prasknutiu nádrže.

A.1.2.   Umiestnenie nádrže

Vnútorná nádrž musí mať rovnakú teplotu ako LNG. Táto požiadavka sa považuje za splnenú, ak počas predchádzajúcich 24 hodín palivová nádrž obsahovala objem kvapalného LNG rovnajúci sa aspoň polovici objemu vnútornej nádrže.

Palivová nádrž sa naplní LNG tak, aby množstvo LNG namerané systémom merania hmotnosti sa rovnalo s toleranciou 10 % maximálnemu povolenému čistému množstvu, ktoré môže obsahovať vnútorná nádrž.

A.1.3.   Zdroj ohňa

Dĺžka a šírka ohňa musí presahovať za plánované rozmery palivovej nádrže o 0,1 m. Norma ISO 11439 obsahuje pokyny na vykonanie primeranej skúšky ohňom. Priemerná teplota sa musí udržať nad 590 °C počas trvania skúšky.

Ako zdroj ohňa sa môže použiť ľubovoľné palivo za predpokladu, že poskytuje rovnomerné teplo dostatočné na zachovanie špecifikovanej skúšobnej teploty až do otvorenia ventilu nádrže. Pri výbere paliva sa prihliada na aspekty znečisťovania ovzdušia. Usporiadanie zdroja ohňa sa zaznamenáva dostatočne podrobne, aby sa zabezpečilo, že rýchlosť vstupu tepla do nádrže bude reprodukovateľná. Akákoľvek porucha alebo nestálosť zdroja ohňa počas skúšky robí jej výsledok neplatným.

A.1.4.   Meranie teploty a tlaku

Priemerná teplota priestoru 10 mm pod palivovou nádržou meraná dvoma alebo viacerými termočlánkami musí byť aspoň 590 °C.

Hodnoty teploty termočlánkov a tlaku v nádrži sa počas skúšky zaznamenávajú v intervaloch 30 sekúnd alebo kratších.

A.1.5.   Všeobecné požiadavky na skúšky

Tlak v palivovej nádrži na začiatku skúšky sa musí s toleranciou 0,1 MPa rovnať tlaku nasýteného LNG vo vnútornej nádrži.

Odmeria sa čas, ktorý uplynie od okamihu, kedy priemerná teplota prvýkrát dosiahne 590 °C až do otvorenia primárneho bezpečnostného tlakového ventilu.

Po otvorení bezpečnostného tlakového ventilu skúška pokračuje, až kým sa nedokončí vypúšťanie plynu z bezpečnostného tlakového ventilu.

A.1.6.   Prijateľné výsledky

Doba zadržania plynu v palivovej nádrži, čo je čas pred otvorením bezpečnostného tlakového ventilu, nesmie byť kratšia než 5 minút pri pôsobení vonkajšieho ohňa.

Palivová nádrž sa nesmie roztrhnúť a tlak vo vnútri nádrže nesmie presiahnuť povolenú hodnotu pri ktorej dôjde k poruche vnútornej nádoby. Sekundárny bezpečnostný tlakový ventil obmedzí tlak vo vnútri vnútornej nádrže na hodnotu tlaku uvedenú v bode 4.4 prílohy 3B.

A.2.   SKÚŠKA PÁDOM

Každý rad palivových nádrží sa podrobí skúške pádom na overenie celistvosti nádrže. Skúšky pádom zahŕňajú skúšku pádom palivovej nádrže z výšky 9 m na kritickú plochu nádrže (okrem hrdla potrubia) a skúšku pádom z výšky 3 m na hrdlo potrubia. Nádrž musí obsahovať ekvivalentnú plnú hmotnosť kvapalného dusíka nasýteného na jednu polovicu hodnoty pracovného tlaku. Nesmie dôjsť k strate produktu po dobu jednej hodiny, ktorá nasleduje po skúške pádom inak než činnosťou tlakového ventilu a odparovaním medzi plniacim hrdlom a sekundárnym kontrolným ventilom v prípade, že skúška pádom zahŕňa plniace hrdlo. Je prijateľná strata vákua, tvorenie vrubov na nádobe, stlačenie potrubia a narušenie jeho ochrany a poškodenie systému podpier konštrukcie.

Nádrž sa podrobí vertikálnej skúške pádom tak, aby dopadla na tuhý, plochý, nepružný, hladký a vodorovný povrch v oblastiach uvedených nižšie. Na tento účel sa nádrž zavesí vo vyššie stanovenej minimálnej výške nad zemou v bode, ktorý je protiľahlý k nárazovej ploche tak, aby sa ťažisko nachádzalo vertikálne nad ňou.

Aj palivové čerpadlá a iné príslušenstvo nádrže musia spĺňať požiadavky skúšky pádom, ktoré platia pre nádrž a musia byť pripevnené ako súčasť skúšky.

A.3.   ZADRŽIAVACIA SKÚŠKA

Nádrž sa s toleranciou 10 % naplní na maximálne povolené čisté množstvo LNG pri najvyššom výrobcom špecifikovanom rozsahu plniacej teploty/tlaku. Počas aspoň 120 hodín sa každú minútu zaznamená hydrostatický tlak pri teplote okolia 20 °C ± 5 °C. Hydrostatický tlak musí byť stabilný (± 10 kPa) alebo sa zvyšuje počas doby trvania skúšky Odmeria sa spoločná hmotnosť nádrže a obsahu a overí sa, či je stabilná (± 1 %) počas doby trvania skúšky; uvoľnenie akejkoľvek kvapaliny (narušenie vzduchotesnosti) počas skúšky je neprijateľné. Prijateľný nameraný hydrostatický tlak počas minimálne 120 hodín musí byť menší než menovitý tlak nastavenia primárneho bezpečnostného tlakového ventilu nádrže. Ak je hydrostatický tlak menší než menovitý tlak nastavenia primárneho bezpečnostného tlakového ventilu počas 120 hodín, skúška môže pokračovať, až kým sa nedosiahne tento tlak a najvyššiu hodnotu rozsahu plniacej teploty/tlaku určenú výrobcom možno vymedziť ako hydrostatický tlak zaznamenaný 120 hodín pred dosiahnutím menovitého tlaku nastavenia primárneho bezpečnostného tlakového ventilu. Výrobca môže stanoviť aj dlhšiu dobu zadržania než je 120 hodín, alebo dobu zadržania (dlhšiu než 120 hodín) vo vzťahu k menovitej hodnote plniacej teploty/tlaku, na základe časového priebehu zaznamenaného hydrostatického tlaku.

A.4.   TLAKOVÁ SKÚŠKA

Každá vnútorná nádoba sa podrobí tlakovej skúške uvedenej v bode 4.4 prílohy 3B, ktorá trvá aspoň 30 sekúnd bez toho aby došlo k úniku, viditeľnej deformácii alebo inej poruche.

Doplnok B

FORMULÁRE PROTOKOLU

Poznámka – Tento doplnok nie je povinnou súčasťou tejto prílohy.

Mali by sa používať tieto formuláre:

| 1. | Opis nádoby a jej sériové číslo. |
| --- | --- |

1.

Opis nádoby a jej sériové číslo.

| 2. | Osvedčenia o zhode, napr. bezpečnostných ventilov, ručne ovládaných ventilov, plniaceho príslušenstva atď. |
| --- | --- |

2.

Osvedčenia o zhode, napr. bezpečnostných ventilov, ručne ovládaných ventilov, plniaceho príslušenstva atď.

| 3. | Protokol rádiografickej skúšky – zvárané švy. |
| --- | --- |

3.

Protokol rádiografickej skúšky – zvárané švy.

| 4. | Protokol mechanickej skúšky – spoločná ťahová skúška, skúška na ohyb, skúšky nárazom. |
| --- | --- |

4.

Protokol mechanickej skúšky – spoločná ťahová skúška, skúška na ohyb, skúšky nárazom.

| 5. | Protokoly skúšky materiálov – všetky oceľové komponenty vnútornej nádoby. |
| --- | --- |

5.

Protokoly skúšky materiálov – všetky oceľové komponenty vnútornej nádoby.

Doplnok C

POKYNY VÝROBCU NÁDRŽÍ TÝKAJÚCE SA MANIPULÁCIE, POUŽÍVANIA A KONTROLY NÁDRŽÍ

C.1.   VŠEOBECNE

Primárnou funkciou tohto doplnku je poskytnúť návod kupujúcemu, distribútorovi, mechanikovi vykonávajúcemu montáž alebo používateľovi nádrže, ako bezpečne používať nádrž počas jej plánovanej životnosti.

C.2.   DISTRIBÚCIA

Výrobca odporučí kupujúcemu, aby poskytol všetkým stranám zapojeným do distribúcie, manipulácie, montáže a používania nádrží návod na použitie. Dokument sa môže reprodukovať, aby bolo možné poskytnúť dostatočný počet jeho exemplárov na uvedený účel, a musí však byť označený tak, aby obsahoval odkaz na dodávané nádrže.

C.3.   ODKAZ NA EXISTUJÚCE PRAVIDLÁ, NORMY A PRÁVNE PREDPISY

Technické návody môžu byť uvedené vo forme odkazu na národné alebo uznávané pravidlá, normy a právne predpisy.

C.4.   MANIPULÁCIA S NÁDRŽOU

Musia byť poskytnuté postupy na manipuláciu, aby sa predišlo neprijateľnému poškodeniu fliaš, resp. ich kontaminácii počas manipulácie.

C.5.   MONTÁŽ

Musia byť poskytnuté pokyny na montáž, aby sa predišlo neprijateľnému poškodeniu nádrží počas montáže a počas bežnej prevádzky v rámci plánovanej životnosti.

V prípadoch, keď výrobca uvádza spôsob montáže, musí v relevantných prípadoch poskytnúť návod s podrobnosťami týkajúcimi sa montáže konštrukcie, použitia odolných tesniacich materiálov, správnych krútiacich momentov pri doťahovaní a vyvarovania sa priameho kontaktu nádrže s prostredím obsahujúcim chemické a mechanické činidlá.

V prípadoch, keď výrobca neuvádza spôsob montáže, musí upriamiť pozornosť kupujúceho na možné dlhodobé pôsobenie systému upevnenia vo vozidle, napríklad pohyby karosérie vozidla a rozťahovanie a zmršťovanie nádrže v rámci tlakových a teplotných podmienok počas prevádzky.

V relevantných prípadoch sa pozornosť kupujúceho musí upriamiť na potrebu správnej montáže tak, aby sa kvapaliny a tuhé látky nemohli zhromažďovať, a tak poškodiť materiál nádrže.

Opíše sa správne upevnenie bezpečnostného tlakového zariadenia.

C.6.   POUŽÍVANIE NÁDRŽÍ

Výrobca upozorní kupujúceho na zamýšľané prevádzkové podmienky určené v tomto predpise, a najmä na prípustné maximálne tlaky pre nádrže.

C.7.   KONTROLA POČAS PREVÁDZKY

Výrobca jasne špecifikuje povinnosť používateľa dodržiavať požadované kontroly nádrže (napr. interval medzi opätovnými kontrolami, ktoré sú vykonávané oprávnenými pracovníkmi). Tieto informácie musia byť v súlade s kritériami na typové schvaľovanie konštrukcie.

Doplnok D

FORMULÁR PROTOKOLU 1

Poznámka – Tento doplnok nie je povinnou súčasťou tejto prílohy.

Mali by sa používať tieto formuláre:

| 1. | Formulár 1: Protokol výrobcu a osvedčenie o zhode |
| --- | --- |

1.

Formulár 1: Protokol výrobcu a osvedčenie o zhode

| 2. | Názov výrobcu: ... |
| --- | --- |

2.

Názov výrobcu: ...

| 3. | Adresa výrobcu: ... |
| --- | --- |

3.

Adresa výrobcu: ...

| 4. | Registračné číslo od regulačného orgánu: ... |
| --- | --- |

4.

Registračné číslo od regulačného orgánu: ...

| 5. | Výrobná značka a číslo: ... |
| --- | --- |

5.

Výrobná značka a číslo: ...

| 6. | Sériové číslo: od ... do ... vrátane ... |
| --- | --- |

6.

Sériové číslo: od ... do ... vrátane ...

| 7. | Opis nádrže: ... |
| --- | --- |

7.

Opis nádrže: ...

| 8. | ROZMERY: vonkajší priemer: ... mm; dĺžka: ... mm; |
| --- | --- |

8.

ROZMERY: vonkajší priemer: ... mm; dĺžka: ... mm;

| 9. | Značky vyrazené na objímke alebo na nálepkách nádrže:






  a) | „Len LNG“: ... |
| --- | --- | --- |

9.

Značky vyrazené na objímke alebo na nálepkách nádrže:

a)

„Len LNG“: ...

| b) | „NEPOUŽÍVAŤ PO“: ... |
| --- | --- |

b)

„NEPOUŽÍVAŤ PO“: ...

| c) | „Značka výrobcu“: ... |
| --- | --- |

c)

„Značka výrobcu“: ...

| d) | Sériové číslo a číslo dielu: ... |
| --- | --- |

d)

Sériové číslo a číslo dielu: ...

| e) | Pracovný tlak v MPa: ... |
| --- | --- |

e)

Pracovný tlak v MPa: ...

| f) | Predpis EHK č.: ... |
| --- | --- |

f)

Predpis EHK č.: ...

| g) | Typ protipožiarnej ochrany: ... |
| --- | --- |

g)

Typ protipožiarnej ochrany: ...

| h) | Dátum pôvodnej skúšky (mesiac a rok): ... |
| --- | --- |

h)

Dátum pôvodnej skúšky (mesiac a rok): ...

| i) | Hmotnosť prázdnej nádrže (v kg): ... |
| --- | --- |

i)

Hmotnosť prázdnej nádrže (v kg): ...

| j) | Značka oprávneného orgánu alebo inšpektora: ... |
| --- | --- |

j)

Značka oprávneného orgánu alebo inšpektora: ...

| k) | Objem v litroch: ... |
| --- | --- |

k)

Objem v litroch: ...

| l) | Skúšobný tlak v MPa: ... |
| --- | --- |

l)

Skúšobný tlak v MPa: ...

| m) | Akékoľvek osobitné pokyny: ... |
| --- | --- |

m)

Akékoľvek osobitné pokyny: ...

| 10. | Každá nádrž bola zhotovená v súlade so všetkými požiadavkami predpisu EHK č. ... podľa uvedeného opisu nádrže. Požadované protokoly o výsledkoch skúšok sú priložené. |
| --- | --- |

10.

Každá nádrž bola zhotovená v súlade so všetkými požiadavkami predpisu EHK č. ... podľa uvedeného opisu nádrže. Požadované protokoly o výsledkoch skúšok sú priložené.

| 11. | Týmto osvedčujem, že všetky výsledky uvedených skúšok sú v každom ohľade uspokojivé a spĺňajú požiadavky na uvedený typ. |
| --- | --- |

11.

Týmto osvedčujem, že všetky výsledky uvedených skúšok sú v každom ohľade uspokojivé a spĺňajú požiadavky na uvedený typ.

| 12. | Poznámky: ... |
| --- | --- |

12.

Poznámky: ...

| 13. | Príslušný orgán: ... |
| --- | --- |

13.

Príslušný orgán: ...

| 14. | Podpis inšpektora: ... |
| --- | --- |

14.

Podpis inšpektora: ...

| 15. | Podpis výrobcu: ... |
| --- | --- |

15.

Podpis výrobcu: ...

| 16. | Miesto, dátum: ... |
| --- | --- |

16.

Miesto, dátum: ...

---

PRÍLOHA 4A

Ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania automatického ventilu CNG, jednosmerného ventilu, bezpečnostného tlakového ventilu, bezpečnostného tlakového zariadenia (spúšťaného teplotou), prepadového ventilu (ventilu obmedzujúceho nadmerný prietok), ručne ovládaného ventilu a bezpečnostného tlakového zariadenia (spúšťaného tlakom)

1.   ÚČELOM TEJTO PRÍLOHY JE URČIŤ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA AUTOMATICKÝCH VENTILOV, JEDNOSMERNÝCH VENTILOV, BEZPEČNOSTNÝCH TLAKOVÝCH VENTILOV, BEZPEČNOSTNÝCH TLAKOVÝCH ZARIADENÍ A PREPADOVÉHO VENTILU.

2.   AUTOMATICKÝ VENTIL CNG

2.1.   Materiály, z ktorých pozostáva automatický ventil CNG a ktoré sú pri prevádzke v kontakte s CNG, sú kompatibilné so skúšobným CNG. Na preverenie tejto kompatibility sa používa postup opísaný v prílohe 5D.

2.2.   Prevádzkové špecifikácie

2.2.1.   Automatický ventil CNG je skonštruovaný tak, aby odolal tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa) bez vzniku netesností a deformácií.

2.2.2.   Automatický ventil CNG je skonštruovaný tak, aby bol nepriepustný pri tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa) (pozri prílohu 5B).

2.2.3.   Automatický ventil CNG, ktorý sa nachádza v normálnej pracovnej polohe stanovenej výrobcom, sa podrobí 20 000 operáciám a následne sa deaktivuje. Automatický ventil si musí zachovať nepriepustnosť pri tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa) (pozri prílohu 5B).

2.2.4.   Ak je automatický ventil počas fáz riadeného vypnutia uzavretý, tento ventil sa musí podrobiť tomuto počtu operácií počas skúšky podľa bodu 2.2.3:

| a) | 200 000 cyklov (značka „H1“), ak sa motor automaticky vypne, keď vozidlo zastane; |
| --- | --- |

a)

200 000 cyklov (značka „H1“), ak sa motor automaticky vypne, keď vozidlo zastane;

| b) | 500 000 cyklov (značka „H2“), ak sa navyše k situácii opísanej v písm. a) motor takisto automaticky vypne, keď vozidlo poháňa výlučne elektrický motor; |
| --- | --- |

b)

500 000 cyklov (značka „H2“), ak sa navyše k situácii opísanej v písm. a) motor takisto automaticky vypne, keď vozidlo poháňa výlučne elektrický motor;

| c) | 1 000 000 cyklov (značka „H3“), ak sa navyše k situácii opísanej v písm. a) alebo b) motor automaticky vypne, aj keď je akceleračný pedál uvoľnený.
  Bez toho, aby tým boli dotknuté uvedené ustanovenia, ventil, ktorý spĺňa podmienky uvedené v písm. b), sa považuje za spĺňajúci podmienky v písm. a) a ventil spĺňajúci podmienky v písm. c) sa považuje za spĺňajúci podmienky uvedené v písm. a) a b). |
| --- | --- |

c)

1 000 000 cyklov (značka „H3“), ak sa navyše k situácii opísanej v písm. a) alebo b) motor automaticky vypne, aj keď je akceleračný pedál uvoľnený.

Bez toho, aby tým boli dotknuté uvedené ustanovenia, ventil, ktorý spĺňa podmienky uvedené v písm. b), sa považuje za spĺňajúci podmienky v písm. a) a ventil spĺňajúci podmienky v písm. c) sa považuje za spĺňajúci podmienky uvedené v písm. a) a b).

2.2.5.   Automatický ventil CNG je skonštruovaný tak, aby pracoval pri teplotách uvedených v prílohe 5O.

2.3.   Elektrický systém (ak existuje) je izolovaný od telesa automatického ventilu. Izolačný odpor musí byť > 10 ΜΩ.

2.4.   Automatický ventil aktivovaný elektrickým prúdom je po vypnutí prúdu v „uzavretej“ polohe.

2.5.   Automatický ventil musí vyhovovať skúšobným postupom pre triedu komponentov stanovenú podľa schémy na obrázku 1-1 bodu 3 tohto predpisu.

3.   JEDNOSMERNÝ VENTIL

3.1.   Materiály, z ktorých pozostáva jednosmerný ventil a ktoré sú pri prevádzke v kontakte s CNG, sú kompatibilné so skúšobným CNG. Na preverenie tejto kompatibility sa používa postup opísaný v prílohe 5D.

3.2.   Prevádzkové špecifikácie

3.2.1.   Jednosmerný ventil je skonštruovaný tak, aby odolal tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa) bez vzniku netesností a deformácií.

3.2.2.   Jednosmerný ventil je skonštruovaný tak, aby bol nepriepustný (zvonka) pri tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa) (pozri prílohu 5B).

3.2.3.   Jednosmerný ventil, ktorý sa nachádza v normálnej pracovnej polohe stanovenej výrobcom, sa podrobí 20 000 operáciám a následne sa deaktivuje. Jednosmerný ventil si musí zachovať nepriepustnosť (vonkajšiu) pri tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa) (pozri prílohu 5B).

3.2.4.   Jednosmerný ventil je skonštruovaný tak, aby pracoval pri teplotách uvedených v prílohe 5O.

3.3.   Jednosmerný ventil musí vyhovovať skúšobným postupom pre triedu komponentov stanovenú podľa schémy na obrázku 1-1 bodu 3 tohto predpisu.

4.   BEZPEČNOSTNÝ TLAKOVÝ VENTIL A BEZPEČNOSTNÉ TLAKOVÉ ZARIADENIE

4.1.   Materiály, z ktorých pozostáva bezpečnostný tlakový ventil a bezpečnostné tlakové zariadenie a ktoré sú pri prevádzke v kontakte s CNG, sú kompatibilné so skúšobným CNG. Na preverenie tejto kompatibility sa používa postup opísaný v prílohe 5D.

4.2.   Prevádzkové špecifikácie

4.2.1.   Bezpečnostný tlakový ventil a bezpečnostné tlakové zariadenie v triede 0 sú skonštruované tak, aby odolali tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa) pri uzavretých výstupných otvoroch.

4.2.2.   Bezpečnostný tlakový ventil a bezpečnostné tlakové zariadenie triedy 1 sú skonštruované tak, aby boli nepriepustné pri tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa) pri uzavretých výstupných otvoroch (pozri prílohu 5B).

4.2.3.   Bezpečnostný tlakový ventil triedy 1 a triedy 2 je skonštruovaný tak, aby bol nepriepustný pri tlaku vo výške dvojnásobku pracovného tlaku pri uzavretých výstupných otvoroch.

4.2.4.   Bezpečnostné tlakové zariadenie je skonštruované tak, aby otváralo poistku pri teplote 110 °C ± 10 °C.

4.2.5.   Bezpečnostný tlakový ventil triedy 0 je skonštruovaný tak, aby pracoval pri teplotách od – 40 °C do 85 °C.

4.3.   Bezpečnostný tlakový ventil a bezpečnostné tlakové zariadenie musia vyhovovať skúšobným postupom pre triedu komponentov stanovenú podľa schémy na obrázku 1-1 bodu 3 tohto predpisu.

5.   PREPADOVÝ VENTIL

5.1.   Materiály, z ktorých pozostáva prepadový ventil a ktoré sú pri prevádzke v kontakte s CNG, sú kompatibilné so skúšobným CNG. Na preverenie tejto kompatibility sa používa postup opísaný v prílohe 5D.

5.2.   Prevádzkové špecifikácie

5.2.1.   Prepadový ventil, ak nie je integrovaný v nádrži, je skonštruovaný tak, aby odolal tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa).

5.2.2.   Prepadový ventil je skonštruovaný tak, aby bol nepriepustný pri tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa).

5.3.2.   Prepadový ventil je skonštruovaný tak, aby pracoval pri teplotách uvedených v prílohe 5O.

5.3.   Prepadový ventil sa montuje vnútri zásobníka.

5.4.   Prepadový ventil musí byť konštruovaný s obtokom (by-pass), ktorý umožní vyrovnanie tlakov.

5.5.   Prepadový ventil sa uzavrie, keď rozdiel tlakov nad ventilom dosiahne 650 kPa.

5.6.   Keď je prepadový ventil v uzavretej polohe, prietok cez obtok (by-pass) cez ventil nesmie prekročiť 0,05 normálového m3/min. pri rozdiele tlakov 10 000 kPa.

5.7.   Zariadenie musí vyhovovať skúšobným postupom pre triedu komponentov stanovenú podľa schémy na obr. 1 – 1 bodu 3 tohto predpisu, s výnimkou pretlaku, vonkajšej netesnosti, skúšky na odolnosť voči suchému teplu a ozónovému starnutiu materiálu.

6.   RUČNE OVLÁDANÝ VENTIL

6.1.   Zariadenie ručne ovládaného ventilu v triede 0 je skonštruované tak, aby odolalo tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku.

6.2.   Zariadenie ručne ovládaného ventilu v triede 0 je skonštruované tak, aby pracovalo pri teplote od – 40 °C to 85 °C.

6.3.   Požiadavky na zariadenie ručne ovládaného ventilu

Jedna vzorka sa podrobí únavovej skúške pri frekvencii tlakových cyklov nepresahujúcej 4 cykly za minútu takto: udržiava sa pri teplote 20 °C, pričom sa natlakuje počas 2 000 cyklov na tlak od 2 MPa do 26 MPa.

7.   BEZPEČNOSTNÉ TLAKOVÉ ZARIADENIE (SPÚŠŤANÉ TLAKOM)

7.1.   Materiály, z ktorých pozostáva BTZ (spúšťané tlakom) a ktoré sú pri prevádzke v kontakte s CNG, musia byť kompatibilné so skúšobným CNG. Na preverenie tejto kompatibility sa používa postup opísaný v prílohe 5D.

7.2.   Prevádzkové špecifikácie

7.2.1.   BTZ (spúšťané tlakom) triedy 0 je konštruované tak, aby fungovalo pri teplotách uvedených v prílohe 5O.

7.2.2.   Deštruktívny tlak musí byť 34 MPa ± 10 % pri teplote okolia a pri maximálnej prevádzkovej teplote podľa uvedenia v prílohe 5O.

7.3.   Zariadenie musí spĺňať požiadavky skúšobného postupu pre komponenty príslušnej triedy stanovenej podľa schémy na obr. 1-1 bodu 3 tohto predpisu, s výnimkou pretlaku, vonkajšej a vnútornej netesnosti.

7.4.   Požiadavky na BTZ (spúšťané tlakom)

7.4.1.   Nepretržitá prevádzka

7.4.1.1.   Skúšobný postup

Nastaví sa tlakový cyklus BTZ (spúšťaného tlakom) podľa tabuľky 3 s vodou od 10 % do 100 % pracovného tlaku, pri maximálnom cyklickom pomere 10 cyklov za minútu a teplote 82 °C ± 2 °C alebo 57 °C ± 2 °C.

Tabuľka 3

Skúšobné teploty a cykly

| Teplota [°C] | Cykly |
| --- | --- |
| 82 | 2 000 |
| 57 | 18 000 |

Teplota [°C]

Cykly

82

2 000

57

18 000

7.4.1.2.   Požiadavky

7.4.1.2.1.   Po dokončení skúšky nesmie z komponentu unikať viac ako 15 cm3/hod., keď je podrobený tlaku plynu rovnajúcemu sa maximálnemu pracovnému tlaku pri teplote okolia a pri maximálnej prevádzkovej teplote uvedenej v prílohe 5O.

7.4.1.2.2.   Po dokončení skúšky musí byť deštruktívny tlak BTZ (spúšťaného tlakom) 34 MPa ± 10 % pri teplote okolia a pri maximálnej prevádzkovej teplote, ako je uvedené v prílohe 5O.

7.4.2.   Skúška odolnosti proti korózii

7.4.2.1.   Skúšobný postup

BTZ (spúšťané tlakom) sa podrobí skúšobnému postupu opísanému v prílohe 5E, s výnimkou skúšky na netesnosť.

7.4.2.2.   Požiadavky

7.4.2.2.1.   Po dokončení skúšky nesmie z komponentu unikať viac ako 15 cm3/hod., keď je podrobený tlaku plynu rovnajúcemu sa maximálnemu pracovnému tlaku pri teplote okolia a pri maximálnej prevádzkovej teplote uvedenej v prílohe 5O.

7.4.2.2.2.   Po dokončení skúšky musí byť deštruktívny tlak BTZ (spúšťaného tlakom) 34 MPa ± 10 % pri teplote okolia a pri maximálnej prevádzkovej teplote uvedenej v prílohe 5O.

---

PRÍLOHA 4B

USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA OHYBNÝCH PALIVOVÝCH POTRUBÍ ALEBO HADÍC NA CNG A HADÍC NA LNG

0.   Účelom tejto prílohy je vymedziť ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania ohybných palivových potrubí alebo hadíc používaných s CNG alebo LNG.

Táto príloha sa zaoberá troma typmi ohybných hadíc na CNG – a), b), c), a jedným typom hadice na LNG – d):

| a) | vysokotlakové hadice (trieda 0); |
| --- | --- |

a)

vysokotlakové hadice (trieda 0);

| b) | strednotlakové hadice (trieda 1); |
| --- | --- |

b)

strednotlakové hadice (trieda 1);

| c) | nízkotlakové hadice (trieda 2); |
| --- | --- |

c)

nízkotlakové hadice (trieda 2);

| d) | hadice na LNG (trieda 5). |
| --- | --- |

d)

hadice na LNG (trieda 5).

1.   VYSOKOTLAKOVÉ HADICE, KLASIFIKAČNÁ TRIEDA 0

1.1.   Všeobecné špecifikácie

1.1.1.   Hadica je dimenzovaná tak, aby odolala maximálnemu pracovnému tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa).

1.1.2.   Hadica je dimenzovaná tak, aby odolala teplotám uvedeným v prílohe 5O.

1.1.3.   Vnútorný priemer musí byť v súlade s tabuľkou 1 normy ISO 1307.

1.2.   Konštrukcia hadice

1.2.1.   Hadica musí obsahovať trubicu s hladkým povrchom a plášť z vhodného syntetického materiálu vystuženého jednou alebo viacerými medzivrstvami.

1.2.2.   Vystužujúca medzivrstva, resp. medzivrstvy musia byť chránené plášťom proti korózii.

Ak sa na vyhotovenie vystužujúcej medzivrstvy, resp. medzivrstiev použije materiál odolný voči korózii (napr. nehrdzavejúca oceľ), plášť nie je potrebný.

1.2.3.   Vložka a plášť musia byť hladké a bez pórov, dier a cudzích prvkov.

Úmyselne urobená diera v obale sa nepovažuje za nedostatok.

1.2.4.   Obal sa musí zámerne perforovať, aby sa zabránilo vzniku bublín.

1.2.5.   Pri prederavení plášťa a ak je medzivrstva vyrobená z materiálu, ktorý nie je odolný voči korózii, sa medzivrstva musí chrániť proti korózii.

1.3.   Špecifikácie a skúšanie vložky

1.3.1.   Pevnosť v ťahu a predĺženie pre gumový materiál a pre termoplastové elastoméry (TPE)

1.3.1.1.   Pevnosť v ťahu a predĺženie pri pretrhnutí podľa normy ISO 37. Pevnosť v ťahu najmenej 20 MPa a predĺženie pri pretrhnutí najmenej 250 percent.

1.3.1.2.   Odolnosť voči n-pentánu podľa normy ISO 1817 s týmito podmienkami:

| a) | médium: n-pentán; |
| --- | --- |

a)

médium: n-pentán;

| b) | teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817);

| c) | doba ponorenia: 72 hodín. |
| --- | --- |

c)

doba ponorenia: 72 hodín.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena objemu 20 percent; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena objemu 20 percent;

| b) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 25 percent; |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 25 percent;

| c) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 30 percent. |
| --- | --- |

c)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 30 percent.

Po skladovaní na vzduchu s teplotou 40 °C počas 48 hodín sa hmotnosť v porovnaní s pôvodnou hodnotou nesmie zmenšiť o viac ako 5 percent.

1.3.1.3.   Odolnosť voči starnutiu materiálu podľa normy ISO 188 s týmito podmienkami:

| a) | teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C);

| b) | doba skúšania: 24 a 336 hodín. |
| --- | --- |

b)

doba skúšania: 24 a 336 hodín.

Po starnutí sa vzorky musia kondicionovať pri 23 °C a 50 % relatívnej vlhkosti počas aspoň 21 dní pred vykonaním skúšky na pevnosť v ťahu podľa bodu 1.3.1.1.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín;

| b) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 25 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín. |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 25 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín.

1.3.2.   Pevnosť v ťahu a predĺženie špecifické pre termoplastový materiál.

1.3.2.1.   Pevnosť v ťahu a predĺženie pri pretrhnutí podľa normy ISO 527-2 s týmito podmienkami:

| a) | typ vzorky: typ 1 BA; |
| --- | --- |

a)

typ vzorky: typ 1 BA;

| b) | rýchlosť ťahu: 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

rýchlosť ťahu: 20 mm/min.

Pred skúšaním musí byť materiál kondiciovaný pri teplote 23 °C a pri 50 percentnej relatívnej vlhkosti najmenej 21 dní.

Požiadavky:

| a) | pevnosť v ťahu minimálne 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

pevnosť v ťahu minimálne 20 MPa;

| b) | predĺženie pri pretrhnutí minimálne 100 %. |
| --- | --- |

b)

predĺženie pri pretrhnutí minimálne 100 %.

1.3.2.2.   Odolnosť voči n-pentánu podľa normy ISO 1817 s týmito podmienkami:

| a) | médium: n-pentán; |
| --- | --- |

a)

médium: n-pentán;

| b) | teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817);

| c) | doba ponorenia: 72 hodín. |
| --- | --- |

c)

doba ponorenia: 72 hodín.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena objemu 2 percent; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena objemu 2 percent;

| b) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 10 percent; |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 10 percent;

| c) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 10 percent. |
| --- | --- |

c)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 10 percent.

Po skladovaní na vzduchu s teplotou 40 °C počas 48 hodín sa hmotnosť v porovnaní s pôvodnou hodnotou nesmie zmenšiť o viac ako 5 percent.

1.3.2.3.   Odolnosť voči starnutiu materiálu podľa normy ISO 188 s týmito podmienkami:

| a) | teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C);

| b) | doba skúšania: 24 a 336 hodín. |
| --- | --- |

b)

doba skúšania: 24 a 336 hodín.

Po starnutí sa vzorky musia kondicionovať pri 23 °C a 50 % relatívnej vlhkosti počas aspoň 21 dní pred vykonaním skúšky na pevnosť v ťahu podľa bodu 1.3.2.1.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín;

| b) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 25 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín. |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 25 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín.

1.4.   Špecifikácie a metóda skúšok pre plášť

1.4.1.   Pevnosť v ťahu a predĺženie pre gumový materiál a pre termoplastové elastoméry (TPE)

1.4.1.1.   Pevnosť v ťahu a predĺženie pri pretrhnutí podľa normy ISO 37. Pevnosť v ťahu najmenej 10 MPa a predĺženie pri pretrhnutí najmenej 250 percent.

1.4.1.2.   Odolnosť voči n-hexánu podľa normy ISO 1817 s týmito podmienkami:

| a) | médium: n-hexán; |
| --- | --- |

a)

médium: n-hexán;

| b) | teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817);

| c) | doba ponorenia: 72 hodín. |
| --- | --- |

c)

doba ponorenia: 72 hodín.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena objemu 30 percent; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena objemu 30 percent;

| b) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent; |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent;

| c) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 35 percent. |
| --- | --- |

c)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 35 percent.

1.4.1.3.   Odolnosť voči starnutiu materiálu podľa normy ISO 188 s týmito podmienkami:

| a) | teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C);

| b) | doba skúšania: 24 a 336 hodín. |
| --- | --- |

b)

doba skúšania: 24 a 336 hodín.

Po starnutí sa vzorky musia kondicionovať pri 23 °C a 50 % relatívnej vlhkosti počas aspoň 21 dní pred vykonaním skúšky na pevnosť v ťahu podľa bodu 1.4.1.1.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín;

| b) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 25 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín. |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 25 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín.

1.4.2.   Pevnosť v ťahu a predĺženie špecifické pre termoplastový materiál.

1.4.2.1.   Pevnosť v ťahu a predĺženie pri pretrhnutí podľa normy ISO 527-2 s týmito podmienkami:

| a) | typ vzorky: typ 1 BA; |
| --- | --- |

a)

typ vzorky: typ 1 BA;

| b) | rýchlosť ťahu: 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

rýchlosť ťahu: 20 mm/min.

Pred skúšaním musí byť materiál kondiciovaný pri teplote 23 °C a pri 50 percentnej relatívnej vlhkosti najmenej 21 dní.

Požiadavky:

| a) | pevnosť v ťahu minimálne 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

pevnosť v ťahu minimálne 20 MPa;

| b) | predĺženie pri pretrhnutí minimálne 100 %. |
| --- | --- |

b)

predĺženie pri pretrhnutí minimálne 100 %.

1.4.2.2.   Odolnosť voči n-hexánu podľa normy ISO 1817 s týmito podmienkami:

| a) | médium: n-hexán; |
| --- | --- |

a)

médium: n-hexán;

| b) | teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817);

| c) | doba ponorenia: 72 hodín. |
| --- | --- |

c)

doba ponorenia: 72 hodín.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena objemu 2 percent; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena objemu 2 percent;

| b) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 10 percent; |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 10 percent;

| c) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 10 percent. |
| --- | --- |

c)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 10 percent.

Po skladovaní na vzduchu s teplotou 40 °C počas 48 hodín sa hmotnosť v porovnaní s pôvodnou hodnotou nesmie zmenšiť o viac ako 5 percent.

1.4.2.3.   Odolnosť voči starnutiu materiálu podľa normy ISO 188 s týmito podmienkami:

| a) | teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C);

| b) | doba skúšania: 24 a 336 hodín. |
| --- | --- |

b)

doba skúšania: 24 a 336 hodín.

Po starnutí sa vzorky musia kondicionovať pri 23 °C a 50 % relatívnej vlhkosti počas aspoň 21 dní pred vykonaním skúšky na pevnosť v ťahu podľa bodu 1.4.2.1.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 20 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 20 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín;

| b) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 50 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín. |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 50 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín.

1.4.3.   Odolnosť voči ozónu

1.4.3.1.   Skúška sa musí vykonať v súlade s normou ISO 1431/1.

1.4.3.2.   Skúšobné vzorky, ktoré musia byť natiahnuté na predĺženie 20 %, sa musia na 120 hodín vystaviť pôsobeniu vzduchu s teplotou 40 °C a koncentráciou ozónu 50 častíc na 100 miliónov.

1.4.3.3.   V skúšobných vzorkách nie sú prípustné žiadne trhliny.

1.5.   Špecifikácie pre nespojené hadice

1.5.1.   Plynotesnosť (permeabilita)

1.5.1.1.   Hadica s voľnou dĺžkou 1 m sa pripojí k zásobníku naplnenému kvapalným propánom s teplotou 23 °C ± 2 °C.

1.5.1.2.   Skúška sa musí vykonať v súlade s metódou opísanou v norme ISO 4080.

1.5.1.3.   Netesnosť v stene hadice nesmie prekročiť 95 cm3 na meter hadice za 24 hodín.

1.5.2.   Odolnosť pri nízkej teplote

1.5.2.1.   Skúška sa musí vykonať v súlade s metódou opísanou v norme ISO 4672-1978, metóda B.

| Teplota pri skúške | : | – 40 °C ± 3 °C alebo
  prípadne – 20 °C ± 3 °C. |
| --- | --- | --- |

Teplota pri skúške

:

– 40 °C ± 3 °C alebo

prípadne – 20 °C ± 3 °C.

1.5.2.3.   Nie sú prípustné žiadne praskliny alebo trhliny.

1.5.3.   Skúška na ohyb

1.5.3.1.   Prázdna hadica dlhá približne 3,5 m musí vydržať bez pretrhnutia 3 000 opakovaní striedavej skúšky na ohyb opísanej ďalej v texte. Po skúške musí byť hadica schopná odolať skúšobnému tlaku ako sa uvádza v bode 1.5.4.2 Skúška sa vykoná na novej hadici a po starnutí podľa normy ISO 188, ako je predpísané v bode 1.4.2.3 a následne podľa normy ISO 1817, ako je predpísané v bode 1.4.2.2.

1.5.3.2.   Obrázok 1 (len ako príklad)

| Vnútorný priemer hadice
  (mm) | Polomer ohýbania (mm)
  (obrázok 1) | Vzdialenosť medzi stredmi (mm) (obrázok 1) |
| --- | --- | --- |
| vertikálna
  b | horizontálna
  a |
| až do 13 | 102 | 241 | 102 |
| 13 – 16 | 153 | 356 | 153 |
| od 16 do 20 | 178 | 419 | 178 |

Vnútorný priemer hadice

(mm)

Polomer ohýbania (mm)

(obrázok 1)

Vzdialenosť medzi stredmi (mm) (obrázok 1)

vertikálna

b

horizontálna

a

až do 13

102

241

102

13 – 16

153

356

153

od 16 do 20

178

419

178

1.5.3.3.   Skúšobný stroj (obrázok 1) pozostáva z oceľového rámu vybaveného dvoma drevenými kolesami so šírkou ráfika cca 130 mm.

Obvod kolies musí mať drážku na vedenie hadice.

Polomer kolies meraný po spodok drážky musí mať veľkosť uvedenú v bode 1.5.3.2.

Pozdĺžne stredné roviny obidvoch kolies musia byť v rovnakej vertikálnej rovine a vzdialenosť medzi stredmi kolies musí byť podľa bodu 1.5.3.2.

Každé koleso sa musí voľne otáčať okolo svojho vodiaceho stredu.

Hnací mechanizmus ťahá hadicu cez kolesá rýchlosťou štyroch úplných pohybov za minútu.

1.5.3.4.   Hadica sa kladie na kolesá tak, aby vytvorila tvar S (pozri obrázok 1).

Koniec, ktorý prechádza horným kolesom, musí byť vybavený dostatočnou hmotnosťou, aby bolo zabezpečené úplné priliehanie hadice ku kolesu. Časť, ktorá prechádza cez spodné koleso, je pripevnená k hnaciemu mechanizmu.

Mechanizmus sa musí nastaviť tak, aby hadica prešla v oboch smeroch celkovú vzdialenosť 1,2 m.

1.5.4.   Skúška hydraulickým tlakom a stanovenie minimálneho deštruktívneho tlaku

1.5.4.1.   Skúška sa musí vykonať v súlade s metódou opísanou v norme ISO 1402.

1.5.4.2.   Skúšobný tlak vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa) sa aplikuje počas 10 minút bez toho, aby vznikla netesnosť.

1.5.4.3.   Deštruktívny tlak nesmie byť menší ako 45 MPa.

1.6.   Spojky

1.6.1.   Spojky sa musia zhotoviť z ocele alebo mosadze a ich povrch musí byť odolný voči korózii.

1.6.2.   Spojky musia byť typu zatláčacích úchytiek (crimp-fitting).

1.6.2.1.   Otočná matica musí byť vybavená závitom U.N.F.

1.6.2.2.   Tesniaci kužeľ typu otočnej matice musí mať polovertikálny uhol 45°.

1.6.2.3.   Spojky môžu byť zhotovené ako spojky typu otočnej matice alebo ako spojky typu rýchleho konektora.

1.6.2.4.   Nesmie byť možné odpojiť spojku typu rýchleho konektora bez osobitných opatrení alebo použitia špeciálnych nástrojov.

1.7.   Montážny celok hadice a spojok

1.7.1.   Konštrukcia spojok musí byť taká, aby nebolo potrebné odstrániť vrchnú vrstvu s výnimkou prípadu, že by výstuž hadice nebola z materiálu odolného voči korózii.

1.7.2.   Súprava hadice sa musí podrobiť impulznej skúške podľa normy ISO 1436.

1.7.2.1.   Skúška sa musí vykonať s cirkuláciou oleja s teplotou 93 °C a pod minimálnym tlakom 26 MPa.

1.7.2.2.   Hadica sa musí podrobiť 150 000 impulzom.

1.7.2.3.   Po impulznej skúške musí hadica odolať tlakovej skúške, ako sa uvádza v bode 1.5.4.2.

1.7.3.   Plynotesnosť

1.7.3.1.   Montážny celok hadice (hadica so spojkami) musí počas 5 minút odolávať tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa) bez porušenia tesnosti.

1.8.   Označenia

1.8.1.   Každá hadica musí v intervaloch najviac 0,5 m obsahovať toto zreteľne čitateľné a nezmazateľné identifikačné označenie pozostávajúce zo znakov, číslic alebo symbolov.

1.8.1.1.   Obchodné meno alebo ochranná známka výrobcu.

1.8.1.2.   Rok a mesiac výroby.

1.8.1.3.   Označenie veľkosti a typu.

1.8.1.4.   Identifikačné označenie „CNG Trieda 0“.

1.8.2.   Každá spojka musí obsahovať obchodné meno alebo ochrannú známku výrobcu, ktorý zhotovil montážny celok.

2.   STREDNOTLAKOVÉ HADICE, KLASIFIKÁCIA TRIEDY 1

2.1.   Všeobecné špecifikácie

2.1.1.   Hadica je dimenzovaná tak, aby odolala maximálnemu pracovnému tlaku 3 MPa.

2.1.2.   Hadica je dimenzovaná tak, aby odolala teplotám uvedeným v prílohe 5O.

2.1.3.   Vnútorný priemer musí byť v súlade s tabuľkou 1 normy ISO 1307.

2.2.   Konštrukcia hadice

2.2.1.   Hadica musí obsahovať trubicu s hladkým povrchom a plášť z vhodného syntetického materiálu vystuženého jednou alebo viacerými medzivrstvami.

2.2.2.   Vystužujúca medzivrstva, resp. medzivrstvy musia byť chránené plášťom proti korózii.

Ak sa na vyhotovenie vystužujúcej medzivrstvy, resp. medzivrstiev použije materiál odolný voči korózii (napr. nehrdzavejúca oceľ), plášť nie je potrebný.

2.2.3.   Vložka a plášť musia byť hladké a bez pórov, dier a cudzích prvkov.

Úmyselne urobená diera v obale sa nepovažuje za nedostatok.

2.3.   Špecifikácie a skúšanie vložky

2.3.1.   Pevnosť v ťahu a predĺženie pre gumový materiál a pre termoplastové elastoméry (TPE)

2.3.1.1.   Pevnosť v ťahu a predĺženie pri pretrhnutí podľa normy ISO 37. Pevnosť v ťahu najmenej 10 MPa a predĺženie pri pretrhnutí najmenej 250 percent.

2.3.1.2.   Odolnosť voči n-pentánu podľa normy ISO 1817 s týmito podmienkami:

| a) | médium: n-pentán; |
| --- | --- |

a)

médium: n-pentán;

| b) | teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817);

| c) | doba ponorenia: 72 hodín. |
| --- | --- |

c)

doba ponorenia: 72 hodín.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena objemu 20 percent; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena objemu 20 percent;

| b) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 25 percent; |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 25 percent;

| c) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 30 percent. |
| --- | --- |

c)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 30 percent.

Po skladovaní na vzduchu s teplotou 40 °C počas 48 hodín sa hmotnosť v porovnaní s pôvodnou hodnotou nesmie zmenšiť o viac ako 5 percent.

2.3.1.3.   Odolnosť voči starnutiu materiálu podľa normy ISO 188 s týmito podmienkami:

| a) | teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C);

| b) | doba skúšania: 24 a 336 hodín. |
| --- | --- |

b)

doba skúšania: 24 a 336 hodín.

Po starnutí sa vzorky musia kondicionovať pri 23 °C a 50 % relatívnej vlhkosti počas aspoň 21 dní pred vykonaním skúšky na pevnosť v ťahu podľa bodu 2.3.1.1.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín;

| b) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 25 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín. |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 25 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín.

2.3.2.   Pevnosť v ťahu a predĺženie špecifické pre termoplastový materiál.

2.3.2.1.   Pevnosť v ťahu a predĺženie pri pretrhnutí podľa normy ISO 527-2 s týmito podmienkami:

| a) | typ vzorky: typ 1 BA; |
| --- | --- |

a)

typ vzorky: typ 1 BA;

| b) | rýchlosť ťahu: 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

rýchlosť ťahu: 20 mm/min.

Pred skúšaním musí byť materiál kondiciovaný pri teplote 23 °C a pri 50 percentnej relatívnej vlhkosti najmenej 21 dní.

Požiadavky:

| a) | pevnosť v ťahu minimálne 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

pevnosť v ťahu minimálne 20 MPa;

| b) | predĺženie pri pretrhnutí minimálne 100 %. |
| --- | --- |

b)

predĺženie pri pretrhnutí minimálne 100 %.

2.3.2.2.   Odolnosť voči n-pentánu podľa normy ISO 1817 s týmito podmienkami:

| a) | médium: n-pentán; |
| --- | --- |

a)

médium: n-pentán;

| b) | teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817);

| c) | doba ponorenia: 72 hodín. |
| --- | --- |

c)

doba ponorenia: 72 hodín.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena objemu 2 percent; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena objemu 2 percent;

| b) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 10 percent; |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 10 percent;

| c) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 10 percent. |
| --- | --- |

c)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 10 percent.

Po skladovaní na vzduchu s teplotou 40 °C počas 48 hodín sa hmotnosť v porovnaní s pôvodnou hodnotou nesmie zmenšiť o viac ako 5 percent.

2.3.2.3.   Odolnosť voči starnutiu materiálu podľa normy ISO 188 s týmito podmienkami:

| a) | teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C);

| b) | doba skúšania: 24 a 336 hodín. |
| --- | --- |

b)

doba skúšania: 24 a 336 hodín.

Po starnutí sa vzorky musia kondicionovať pri 23 °C a 50 % relatívnej vlhkosti počas aspoň 21 dní pred vykonaním skúšky na pevnosť v ťahu podľa bodu 2.3.2.1.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín;

| b) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 25 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín. |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 25 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín.

2.4.   Špecifikácie a metóda skúšok pre plášť

2.4.1.   Pevnosť v ťahu a predĺženie pre gumový materiál a pre termoplastové elastoméry (TPE)

2.4.1.1.   Pevnosť v ťahu a predĺženie pri pretrhnutí podľa normy ISO 37. Pevnosť v ťahu najmenej 10 MPa a predĺženie pri pretrhnutí najmenej 250 percent.

2.4.1.2.   Odolnosť voči n-hexánu podľa normy ISO 1817 s týmito podmienkami:

| a) | médium: n-hexán; |
| --- | --- |

a)

médium: n-hexán;

| b) | teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817);

| c) | doba ponorenia: 72 hodín. |
| --- | --- |

c)

doba ponorenia: 72 hodín.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena objemu 30 percent; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena objemu 30 percent;

| b) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent; |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent;

| c) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 35 percent. |
| --- | --- |

c)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 35 percent.

2.4.1.3.   Odolnosť voči starnutiu materiálu podľa normy ISO 188 s týmito podmienkami:

| a) | teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C);

| b) | doba skúšania: 24 a 336 hodín. |
| --- | --- |

b)

doba skúšania: 24 a 336 hodín.

Po starnutí sa vzorky musia kondicionovať pri 23 °C a 50 % relatívnej vlhkosti počas aspoň 21 dní pred vykonaním skúšky na pevnosť v ťahu podľa bodu 2.4.1.1.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín;

| b) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 25 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín. |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 25 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín.

2.4.2.   Pevnosť v ťahu a predĺženie špecifické pre termoplastový materiál.

2.4.2.1.   Pevnosť v ťahu a predĺženie pri pretrhnutí podľa normy ISO 527-2 s týmito podmienkami:

| a) | typ vzorky: typ 1 BA; |
| --- | --- |

a)

typ vzorky: typ 1 BA;

| b) | rýchlosť ťahu: 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

rýchlosť ťahu: 20 mm/min.

Pred skúšaním musí byť materiál kondiciovaný pri teplote 23 °C a pri 50 percentnej relatívnej vlhkosti najmenej 21 dní.

Požiadavky:

| a) | pevnosť v ťahu minimálne 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

pevnosť v ťahu minimálne 20 MPa;

| b) | predĺženie pri pretrhnutí minimálne 100 %. |
| --- | --- |

b)

predĺženie pri pretrhnutí minimálne 100 %.

2.4.2.2.   Odolnosť voči n-hexánu podľa normy ISO 1817 s týmito podmienkami:

| a) | médium: n-hexán; |
| --- | --- |

a)

médium: n-hexán;

| b) | teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817);

| c) | doba ponorenia: 72 hodín. |
| --- | --- |

c)

doba ponorenia: 72 hodín.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena objemu 2 percent; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena objemu 2 percent;

| b) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 10 percent; |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 10 percent;

| c) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 10 percent. |
| --- | --- |

c)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 10 percent.

Po skladovaní na vzduchu s teplotou 40 °C počas 48 hodín sa hmotnosť v porovnaní s pôvodnou hodnotou nesmie zmenšiť o viac ako 5 percent.

2.4.2.3.   Odolnosť voči starnutiu materiálu podľa normy ISO 188 s týmito podmienkami:

| a) | teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C);

| b) | doba skúšania: 24 a 336 hodín. |
| --- | --- |

b)

doba skúšania: 24 a 336 hodín.

Po starnutí sa vzorky musia kondicionovať pri 23 °C a 50 % relatívnej vlhkosti počas aspoň 21 dní pred vykonaním skúšky na pevnosť v ťahu podľa bodu 2.4.2.1.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 20 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 20 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín;

| b) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 50 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín. |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 50 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín.

2.4.3.   Odolnosť voči ozónu

2.4.3.1.   Skúška sa musí vykonať v súlade s normou ISO 1431/1.

2.4.3.2.   Skúšobné vzorky, ktoré musia byť natiahnuté na predĺženie 20 %, sa musia na 120 hodín vystaviť pôsobeniu vzduchu s teplotou 40 °C a koncentráciou ozónu 50 častíc na 100 miliónov.

2.4.3.3.   V skúšobných vzorkách nie sú prípustné žiadne trhliny.

2.5.   Špecifikácie pre nespojené hadice

2.5.1.   Plynotesnosť (permeabilita)

2.5.1.1.   Hadica s voľnou dĺžkou 1 m sa pripojí k zásobníku naplnenému kvapalným propánom s teplotou 23 °C ± 2 °C.

2.5.1.2.   Skúška sa musí vykonať v súlade s metódou opísanou v norme ISO 4080.

2.5.1.3.   Netesnosť v stene hadice nesmie prekročiť 95 cm3 na meter hadice za 24 hodín.

2.5.2.   Odolnosť pri nízkej teplote

2.5.2.1.   Skúška sa musí vykonať v súlade s metódou opísanou v norme ISO 4672-1978, metóda B.

| Teplota pri skúške | : | – 40 °C ± 3 °C alebo
  prípadne – 20 °C ± 3 °C. |
| --- | --- | --- |

Teplota pri skúške

:

– 40 °C ± 3 °C alebo

prípadne – 20 °C ± 3 °C.

2.5.2.3.   Nie sú prípustné žiadne praskliny alebo trhliny.

2.5.3.   Skúška na ohyb

2.5.3.1.   Prázdna hadica dlhá približne 3,5 m musí vydržať bez pretrhnutia 3 000 opakovaní striedavej skúšky na ohyb opísanej ďalej v texte. Po skúške musí byť hadica schopná odolať skúšobnému tlaku ako sa uvádza v bode 2.5.4.2. Skúška sa vykoná na novej hadici a po starnutí podľa normy ISO 188, ako je predpísané v bode 2.4.2.3 a následne podľa normy ISO 1817, ako je predpísané v bode 2.4.2.2.

2.5.3.2.   Obrázok 2 (len ako príklad)

| Vnútorný priemer hadice
  [mm] | Polomer ohýbania (mm)
  (obrázok 2) | Vzdialenosť medzi stredmi (mm) (obrázok 2) |
| --- | --- | --- |
| vertikálna
  b | horizontálna
  a |
| až do 13 | 102 | 241 | 102 |
| 13 – 16 | 153 | 356 | 153 |
| od 16 do 20 | 178 | 419 | 178 |

Vnútorný priemer hadice

[mm]

Polomer ohýbania (mm)

(obrázok 2)

Vzdialenosť medzi stredmi (mm) (obrázok 2)

vertikálna

b

horizontálna

a

až do 13

102

241

102

13 – 16

153

356

153

od 16 do 20

178

419

178

2.5.3.3.   Skúšobný stroj (obrázok 2) pozostáva z oceľového rámu vybaveného dvoma drevenými kolesami so šírkou ráfika cca 130 mm.

Obvod kolies musí mať drážku na vedenie hadice.

Polomer kolies meraný po spodok drážky musí mať veľkosť uvedenú v bode 2.5.3.2.

Pozdĺžne stredné roviny obidvoch kolies musia byť v rovnakej vertikálnej rovine a vzdialenosť medzi stredmi kolies musí byť podľa bodu 2.5.3.2.

Každé koleso sa musí voľne otáčať okolo svojho vodiaceho stredu.

Hnací mechanizmus ťahá hadicu cez kolesá rýchlosťou štyroch úplných pohybov za minútu.

2.5.3.4.   Hadica sa kladie na kolesá tak, aby vytvorila tvar S (pozri obrázok 2).

Koniec, ktorý prechádza horným kolesom, musí byť vybavený dostatočnou hmotnosťou, aby bolo zabezpečené úplné priliehanie hadice ku kolesu. Časť, ktorá prechádza cez spodné koleso, je pripevnená k pohonnému mechanizmu.

Mechanizmus sa musí nastaviť tak, aby hadica prešla v oboch smeroch celkovú vzdialenosť 1,2 m.

2.5.4.   Hydraulická tlaková skúška

2.5.4.1.   Skúška sa musí vykonať v súlade s metódou opísanou v norme ISO 1402.

2.5.4.2.   Skúšobný tlak 3 MPa sa aplikuje počas 10 minút bez toho, aby vznikla netesnosť.

2.6.   Spojky

2.6.1.   Ak je spojka montovaná na hadicu, musia byť splnené tieto podmienky:

2.6.2.   Spojky sa musia zhotoviť z ocele alebo mosadze a ich povrch musí byť odolný voči korózii.

2.6.3.   Spojky musia byť typu zatláčacích úchytiek (crimp-fitting).

2.6.4.   Spojky môžu byť zhotovené ako spojky typu otočnej matice alebo ako spojky typu rýchleho konektora.

2.6.5.   Nesmie byť možné odpojiť spojku typu rýchleho konektora bez osobitných opatrení alebo použitia špeciálnych nástrojov.

2.7.   Montážny celok hadice a spojok

2.7.1.   Konštrukcia spojok musí byť taká, aby nebolo potrebné odstrániť vrchnú vrstvu s výnimkou prípadu, že by výstuž hadice nebola z materiálu odolného voči korózii.

2.7.2.   Súprava hadice sa musí podrobiť impulznej skúške podľa normy ISO 1436.

2.7.2.1.   Skúška sa musí vykonať s cirkuláciou oleja s teplotou 93 °C a minimálnym tlakom vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku.

2.7.2.2.   Hadica sa musí podrobiť 150 000 impulzom.

2.7.2.3.   Po impulznej skúške musí hadica odolať tlakovej skúške, ako sa uvádza v bode 2.5.4.2.

2.7.3.   Plynotesnosť

2.7.3.1.   Montážny celok hadice (hadica so spojkami) musí vydržať 5 minút tlak 3 MPa bez porušenia tesnosti.

2.8.   Označenia

2.8.1.   Každá hadica musí v intervaloch najviac 0,5 m obsahovať toto zreteľne čitateľné a nezmazateľné identifikačné označenie pozostávajúce zo znakov, číslic alebo symbolov.

2.8.1.1.   Obchodné meno alebo ochranná známka výrobcu.

2.8.1.2.   Rok a mesiac výroby.

2.8.1.3.   Označenie veľkosti a typu.

2.8.1.4.   Identifikačné označenie „CNG Trieda 1“.

2.8.2.   Každá spojka musí obsahovať obchodné meno alebo ochrannú známku výrobcu, ktorý zhotovil montážny celok.

3.   NÍZKOTLAKOVÉ HADICE, KLASIFIKAČNÁ TRIEDA 2

3.1.   Všeobecné špecifikácie

3.1.1.   Hadica je dimenzovaná tak, aby odolala maximálnemu pracovnému tlaku 450 kPa.

3.1.2.   Hadica je dimenzovaná tak, aby odolala teplotám uvedeným v prílohe 5O.

3.1.3.   Vnútorný priemer musí byť v súlade s tabuľkou 1 normy ISO 1307.

3.2.   (Nestanovené)

3.3.   Špecifikácie a skúšanie vložky

3.3.1.   Pevnosť v ťahu a predĺženie pre gumový materiál a pre termoplastové elastoméry (TPE)

3.3.1.1.   Pevnosť v ťahu a predĺženie pri pretrhnutí podľa normy ISO 37.

Pevnosť v ťahu najmenej 10 MPa a predĺženie pri pretrhnutí najmenej 250 percent.

3.3.1.2.   Odolnosť voči n-pentánu podľa normy ISO 1817 s týmito podmienkami:

| a) | médium: n-pentán; |
| --- | --- |

a)

médium: n-pentán;

| b) | teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817);

| c) | doba ponorenia: 72 hodín. |
| --- | --- |

c)

doba ponorenia: 72 hodín.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena objemu 20 percent; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena objemu 20 percent;

| b) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 25 percent; |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 25 percent;

| c) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 30 percent. |
| --- | --- |

c)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 30 percent.

Po skladovaní na vzduchu s teplotou 40 °C počas 48 hodín sa hmotnosť v porovnaní s pôvodnou hodnotou nesmie zmenšiť o viac ako 5 percent.

3.3.1.3.   Odolnosť voči starnutiu materiálu podľa normy ISO 188 s týmito podmienkami:

| a) | teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C);

| b) | doba skúšania: 24 a 336 hodín. |
| --- | --- |

b)

doba skúšania: 24 a 336 hodín.

Po starnutí sa vzorky musia kondicionovať pri 23 °C a 50 % relatívnej vlhkosti počas aspoň 21 dní pred vykonaním skúšky na pevnosť v ťahu podľa bodu 3.3.1.1.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín;

| b) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 25 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín. |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 25 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín.

3.3.2.   Pevnosť v ťahu a predĺženie špecifické pre termoplastový materiál.

3.3.2.1.   Pevnosť v ťahu a predĺženie pri pretrhnutí podľa normy ISO 527-2 s týmito podmienkami:

| a) | typ vzorky: typ 1 BA; |
| --- | --- |

a)

typ vzorky: typ 1 BA;

| b) | rýchlosť ťahu: 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

rýchlosť ťahu: 20 mm/min.

Pred skúšaním musí byť materiál kondiciovaný pri teplote 23 °C a pri 50 percentnej relatívnej vlhkosti najmenej 21 dní.

Požiadavky:

| a) | pevnosť v ťahu minimálne 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

pevnosť v ťahu minimálne 20 MPa;

| b) | predĺženie pri pretrhnutí minimálne 100 %. |
| --- | --- |

b)

predĺženie pri pretrhnutí minimálne 100 %.

3.3.2.2.   Odolnosť voči n-pentánu podľa normy ISO 1817 s týmito podmienkami:

| a) | médium: n-pentán; |
| --- | --- |

a)

médium: n-pentán;

| b) | teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817);

| c) | doba ponorenia: 72 hodín. |
| --- | --- |

c)

doba ponorenia: 72 hodín.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena objemu 2 percent; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena objemu 2 percent;

| b) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 10 percent; |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 10 percent;

| c) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 10 percent. |
| --- | --- |

c)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 10 percent.

Po skladovaní na vzduchu s teplotou 40 °C počas 48 hodín sa hmotnosť v porovnaní s pôvodnou hodnotou nesmie zmenšiť o viac ako 5 percent.

3.3.2.3.   Odolnosť voči starnutiu materiálu podľa normy ISO 188 s týmito podmienkami:

| a) | teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C);

| b) | doba skúšania: 24 a 336 hodín. |
| --- | --- |

b)

doba skúšania: 24 a 336 hodín.

Po starnutí sa vzorky musia kondicionovať pri 23 °C a 50 % relatívnej vlhkosti počas aspoň 21 dní pred vykonaním skúšky na pevnosť v ťahu podľa bodu 3.3.2.1.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín;

| b) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 25 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín. |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 25 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín.

3.4.   Špecifikácie a metóda skúšok pre plášť

3.4.1.   Pevnosť v ťahu a predĺženie pre gumový materiál a pre termoplastové elastoméry (TPE)

3.4.1.1.   Pevnosť v ťahu a predĺženie pri pretrhnutí podľa normy ISO 37.

Pevnosť v ťahu najmenej 10 MPa a predĺženie pri pretrhnutí najmenej 250 percent.

3.4.1.2.   Odolnosť voči n-hexánu podľa normy ISO 1817 s týmito podmienkami:

| a) | médium: n-hexán; |
| --- | --- |

a)

médium: n-hexán;

| b) | teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817);

| c) | doba ponorenia: 72 hodín. |
| --- | --- |

c)

doba ponorenia: 72 hodín.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena objemu 30 percent; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena objemu 30 percent;

| b) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent; |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent;

| c) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 35 percent. |
| --- | --- |

c)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 35 percent.

3.4.1.3.   Odolnosť voči starnutiu materiálu podľa normy ISO 188 s týmito podmienkami:

| a) | teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C);

| b) | doba skúšania: 24 a 336 hodín. |
| --- | --- |

b)

doba skúšania: 24 a 336 hodín.

Po starnutí sa vzorky musia kondicionovať pri 23 °C a 50 % relatívnej vlhkosti počas aspoň 21 dní pred vykonaním skúšky na pevnosť v ťahu podľa bodu 3.4.1.1.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín;

| b) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 25 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín. |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 25 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín.

3.4.2.   Pevnosť v ťahu a predĺženie špecifické pre termoplastový materiál.

3.4.2.1.   Pevnosť v ťahu a predĺženie pri pretrhnutí podľa normy ISO 527-2 s týmito podmienkami:

| a) | typ vzorky: typ 1 BA; |
| --- | --- |

a)

typ vzorky: typ 1 BA;

| b) | rýchlosť ťahu: 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

rýchlosť ťahu: 20 mm/min.

Pred skúšaním musí byť materiál kondiciovaný pri teplote 23 °C a pri 50 percentnej relatívnej vlhkosti najmenej 21 dní.

Požiadavky:

| a) | pevnosť v ťahu minimálne 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

pevnosť v ťahu minimálne 20 MPa;

| b) | predĺženie pri pretrhnutí minimálne 100 %. |
| --- | --- |

b)

predĺženie pri pretrhnutí minimálne 100 %.

3.4.2.2.   Odolnosť voči n-hexánu podľa normy ISO 1817 s týmito podmienkami:

| a) | médium: n-hexán; |
| --- | --- |

a)

médium: n-hexán;

| b) | teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817);

| c) | doba ponorenia: 72 hodín. |
| --- | --- |

c)

doba ponorenia: 72 hodín.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena objemu 2 percent; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena objemu 2 percent;

| b) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 10 percent; |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 10 percent;

| c) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 10 percent. |
| --- | --- |

c)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 10 percent.

Po skladovaní na vzduchu s teplotou 40 °C počas 48 hodín sa hmotnosť v porovnaní s pôvodnou hodnotou nesmie zmenšiť o viac ako 5 percent.

3.4.2.3.   Odolnosť voči starnutiu materiálu podľa normy ISO 188 s týmito podmienkami:

| a) | teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C);

| b) | doba skúšania: 24 a 336 hodín. |
| --- | --- |

b)

doba skúšania: 24 a 336 hodín.

Po starnutí sa vzorky musia kondicionovať pri 23 °C a 50 % relatívnej vlhkosti počas aspoň 21 dní pred vykonaním skúšky na pevnosť v ťahu podľa bodu 3.4.2.1.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 20 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 20 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín;

| b) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 50 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín. |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 50 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín.

3.4.3.   Odolnosť voči ozónu

3.4.3.1.   Skúška sa musí vykonať v súlade s normou ISO 1431/1.

3.4.3.2.   Skúšobné vzorky, ktoré musia byť natiahnuté na predĺženie 20 %, sa musia na 120 hodín vystaviť pôsobeniu vzduchu s teplotou 40 °C pri relatívnej vlhkosti 50 percent ± 10 percent s koncentráciou ozónu 50 častíc na sto miliónov.

3.4.3.3.   V skúšobných vzorkách nie sú prípustné žiadne trhliny.

3.5.   Špecifikácie pre nespojené hadice

3.5.1.   Plynotesnosť (permeabilita)

3.5.1.1.   Hadica s voľnou dĺžkou 1 m sa pripojí k zásobníku naplnenému kvapalným propánom s teplotou 23 °C ± 2 °C.

3.5.1.2.   Skúška sa musí vykonať v súlade s metódou opísanou v norme ISO 4080.

3.5.1.3.   Netesnosť v stene hadice nesmie prekročiť 95 cm3 na meter hadice za 24 hodín.

3.5.2.   Odolnosť pri nízkej teplote

3.5.2.1.   Skúška sa musí vykonať v súlade s metódou opísanou v norme ISO 4672, metóda B.

| Teplota pri skúške | : | – 40 °C ± 3 °C alebo
  prípadne – 20 °C ± 3 °C. |
| --- | --- | --- |

Teplota pri skúške

:

– 40 °C ± 3 °C alebo

prípadne – 20 °C ± 3 °C.

3.5.2.3.   Nie sú prípustné žiadne praskliny alebo trhliny.

3.5.3.   Odolnosť pri vysokej teplote

3.5.3.1.   Kus hadice natlakovanej na 450 kPa a s minimálnou dĺžkou 0,5 m sa musí vložiť do pece pri teplote 120 °C ± 2 °C na dobu 24 hodín. Skúška sa vykoná na novej hadici a po starnutí podľa normy ISO 188, ako je predpísané v bode 3.4.2.3 a následne podľa normy ISO 1817, ako je predpísané v bode 3.4.2.2.

3.5.3.2.   Netesnosť v stene hadice nesmie prekročiť 95 cm3 na meter hadice za 24 hodín.

3.5.3.3.   Po absolvovaní skúšky musí hadica vydržať skúšobný tlak 50 kPa po dobu 10 minút. Netesnosť v stene hadice nesmie prekročiť 95 cm3 na meter hadice za 24 hodín.

3.5.4.   Skúška na ohyb

3.5.4.1.   Prázdna hadica dlhá približne 3,5 m musí vydržať bez pretrhnutia 3 000 opakovaní striedavej skúšky na ohyb opísanej ďalej v texte.

3.5.4.2.   Obrázok 3 (len ako príklad)

Skúšobný stroj (obrázok 3) pozostáva z oceľového rámu vybaveného dvoma drevenými kolesami so šírkou ráfika cca 130 mm.

Obvod kolies musí mať drážku na vedenie hadice.

Polomer kolies meraný po spodok drážky musí mať 102 mm.

Pozdĺžne stredové roviny oboch kolies musia byť v rovnakej vertikálnej rovine. Vzdialenosť medzi stredmi kolies musí byť vertikálne 241 mm a horizontálne 102 mm.

Každé koleso sa musí voľne otáčať okolo svojho vodiaceho stredu.

Hnací mechanizmus ťahá hadicu cez kolesá rýchlosťou štyroch úplných pohybov za minútu.

3.5.4.3.   Hadica sa kladie na kolesá tak, aby vytvorila tvar S (pozri obrázok 3).

Koniec, ktorý prechádza horným kolesom, musí byť vybavený dostatočnou hmotnosťou, aby bolo zabezpečené úplné priliehanie hadice ku kolesu. Časť, ktorá prechádza cez spodné koleso, je pripevnená k pohonnému mechanizmu.

Mechanizmus sa musí nastaviť tak, aby hadica prešla v oboch smeroch celkovú vzdialenosť 1,2 m.

3.6.   Označenia

3.6.1.   Každá hadica musí v intervaloch najviac 0,5 m obsahovať toto zreteľne čitateľné a nezmazateľné identifikačné označenie pozostávajúce zo znakov, číslic alebo symbolov.

3.6.1.1.   Obchodné meno alebo ochranná známka výrobcu.

3.6.1.2.   Rok a mesiac výroby.

3.6.1.3.   Označenie veľkosti a typu.

3.6.1.4.   Identifikačné označenie „CNG Trieda 2“.

3.6.2.   Každá spojka musí obsahovať obchodné meno alebo ochrannú známku výrobcu, ktorý zhotovil montážny celok.

4.   HADICE NA LNG, KLASIFIKAČNÁ TRIEDA 5

4.1.   Všeobecné špecifikácie

4.1.1.   Hadica je dimenzovaná tak, aby odolala maximálnemu pracovnému tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa) uvedeného výrobcom.

4.1.2.   Hadica je dimenzovaná tak, aby odolala teplotám uvedeným v prílohe 5O pre triedu 5.

4.1.3.   Vnútorný priemer musí byť v súlade s tabuľkou 1 normy ISO 1307.

4.2.   Konštrukcia hadice

4.2.1.   Hadica musí byť schopná odolať teplotám triedy 5.

4.2.2.   Vystužujúca medzivrstva, resp. medzivrstvy musia byť chránené plášťom proti korózii.

Ak sa na vyhotovenie vystužujúcej medzivrstvy, resp. medzivrstiev použije materiál odolný voči korózii (napr. nehrdzavejúca oceľ), plášť nie je potrebný.

4.2.3.   Vložka a plášť musia byť hladké a bez pórov, dier a cudzích prvkov.

Úmyselne urobená diera v obale sa nepovažuje za nedostatok.

4.2.4.   Obal sa musí zámerne perforovať, aby sa zabránilo vzniku bublín.

4.2.5.   Pri prederavení plášťa a ak je medzivrstva vyrobená z materiálu, ktorý nie je odolný voči korózii, sa medzivrstva musí chrániť proti korózii.

4.3.   Špecifikácie a skúšanie vložky

4.3.1.   Pevnosť v ťahu a predĺženie pre termoplastové elastoméry (TPE)

4.3.1.1.   Pevnosť v ťahu a predĺženie pri pretrhnutí podľa normy ISO 37. Pevnosť v ťahu najmenej 20 MPa a predĺženie pri pretrhnutí najmenej 250 percent.

4.3.1.2.   Odolnosť voči n-pentánu podľa normy ISO 1817 s týmito podmienkami:

| a) | médium: n-pentán; |
| --- | --- |

a)

médium: n-pentán;

| b) | teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817);

| c) | doba ponorenia: 72 hodín. |
| --- | --- |

c)

doba ponorenia: 72 hodín.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena objemu 20 percent; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena objemu 20 percent;

| b) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 25 percent; |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 25 percent;

| c) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 30 percent. |
| --- | --- |

c)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 30 percent.

Po skladovaní na vzduchu s teplotou 40 °C počas 48 hodín sa hmotnosť v porovnaní s pôvodnou hodnotou nesmie zmenšiť o viac ako 5 percent.

4.3.1.3.   Odolnosť voči starnutiu materiálu podľa normy ISO 188 s týmito podmienkami:

| a) | teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C);

| b) | doba skúšania: 24 a 336 hodín. |
| --- | --- |

b)

doba skúšania: 24 a 336 hodín.

Po starnutí sa vzorky musia kondicionovať pri 23 °C a 50 % relatívnej vlhkosti počas aspoň 21 dní pred vykonaním skúšky na pevnosť v ťahu podľa bodu 4.3.1.1 tejto prílohy.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín;

| b) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 25 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín. |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 25 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín.

4.3.2.   Pevnosť v ťahu a predĺženie špecifické pre termoplastový materiál.

4.3.2.1.   Pevnosť v ťahu a predĺženie pri pretrhnutí podľa normy ISO 527-2 s týmito podmienkami:

| a) | typ vzorky: typ 1 BA; |
| --- | --- |

a)

typ vzorky: typ 1 BA;

| b) | rýchlosť ťahu: 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

rýchlosť ťahu: 20 mm/min.

Pred skúšaním musí byť materiál kondiciovaný pri teplote 23 °C a pri 50 percentnej relatívnej vlhkosti najmenej 21 dní.

Požiadavky:

| a) | pevnosť v ťahu minimálne 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

pevnosť v ťahu minimálne 20 MPa;

| b) | predĺženie pri pretrhnutí minimálne 100 %. |
| --- | --- |

b)

predĺženie pri pretrhnutí minimálne 100 %.

4.3.2.2.   Odolnosť voči n-pentánu podľa normy ISO 1817 s týmito podmienkami:

| a) | médium: n-pentán; |
| --- | --- |

a)

médium: n-pentán;

| b) | teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817);

| c) | doba ponorenia: 72 hodín. |
| --- | --- |

c)

doba ponorenia: 72 hodín.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena objemu 2 percent; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena objemu 2 percent;

| b) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 10 percent; |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 10 percent;

| c) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 10 percent. |
| --- | --- |

c)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 10 percent.

Po skladovaní na vzduchu s teplotou 40 °C počas 48 hodín sa hmotnosť v porovnaní s pôvodnou hodnotou nesmie zmenšiť o viac ako 5 percent.

4.3.2.3.   Odolnosť voči starnutiu materiálu podľa normy ISO 188 s týmito podmienkami:

| a) | teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C);

| b) | doba skúšania: 24 a 336 hodín. |
| --- | --- |

b)

doba skúšania: 24 a 336 hodín.

Po starnutí sa vzorky musia kondicionovať pri 23 °C a 50 % relatívnej vlhkosti počas aspoň 21 dní pred vykonaním skúšky na pevnosť v ťahu podľa bodu 4.3.2.1 tejto prílohy.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín;

| b) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 25 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín. |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 25 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín.

4.4.   Špecifikácie a metóda skúšok pre plášť

4.4.1.   Pevnosť v ťahu a predĺženie pre termoplastové elastoméry (TPE)

4.4.1.1.   Pevnosť v ťahu a predĺženie pri pretrhnutí podľa normy ISO 37. Pevnosť v ťahu najmenej 10 MPa a predĺženie pri pretrhnutí najmenej 250 percent.

4.4.1.2.   Odolnosť voči n-hexánu podľa normy ISO 1817 s týmito podmienkami:

| a) | médium: n-hexán; |
| --- | --- |

a)

médium: n-hexán;

| b) | teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817);

| c) | doba ponorenia: 72 hodín. |
| --- | --- |

c)

doba ponorenia: 72 hodín.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena objemu 30 percent; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena objemu 30 percent;

| b) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent; |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent;

| c) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 35 percent. |
| --- | --- |

c)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 35 percent.

4.4.1.3.   Odolnosť voči starnutiu materiálu podľa normy ISO 188 s týmito podmienkami:

| a) | teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C);

| b) | doba skúšania: 24 a 336 hodín. |
| --- | --- |

b)

doba skúšania: 24 a 336 hodín.

Po starnutí sa vzorky musia kondicionovať pri 23 °C a 50 % relatívnej vlhkosti počas aspoň 21 dní pred vykonaním skúšky na pevnosť v ťahu podľa bodu 4.4.1.1 tejto prílohy.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 35 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín;

| b) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 25 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín. |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 25 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín.

4.4.2.   Pevnosť v ťahu a predĺženie špecifické pre termoplastový materiál.

4.4.2.1.   Pevnosť v ťahu a predĺženie pri pretrhnutí podľa normy ISO 527-2 s týmito podmienkami:

| a) | typ vzorky: typ 1 BA; |
| --- | --- |

a)

typ vzorky: typ 1 BA;

| b) | rýchlosť ťahu: 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

rýchlosť ťahu: 20 mm/min.

Pred skúšaním musí byť materiál kondiciovaný pri teplote 23 °C a pri 50 percentnej relatívnej vlhkosti najmenej 21 dní.

Požiadavky:

| a) | pevnosť v ťahu minimálne 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

pevnosť v ťahu minimálne 20 MPa;

| b) | predĺženie pri pretrhnutí minimálne 100 %. |
| --- | --- |

b)

predĺženie pri pretrhnutí minimálne 100 %.

4.4.2.2.   Odolnosť voči n-hexánu podľa normy ISO 1817 s týmito podmienkami:

| a) | médium: n-hexán; |
| --- | --- |

a)

médium: n-hexán;

| b) | teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817);

| c) | doba ponorenia: 72 hodín. |
| --- | --- |

c)

doba ponorenia: 72 hodín.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena objemu 2 percent; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena objemu 2 percent;

| b) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 10 percent; |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 10 percent;

| c) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 10 percent. |
| --- | --- |

c)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 10 percent.

Po skladovaní na vzduchu s teplotou 40 °C počas 48 hodín sa hmotnosť v porovnaní s pôvodnou hodnotou nesmie zmenšiť o viac ako 5 percent.

4.4.2.3.   Odolnosť voči starnutiu materiálu podľa normy ISO 188 s týmito podmienkami:

| a) | teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

teplota: 115 °C (teplota pri skúške = maximálna prevádzková teplota mínus 10 °C);

| b) | doba skúšania: 24 a 336 hodín. |
| --- | --- |

b)

doba skúšania: 24 a 336 hodín.

Po starnutí sa vzorky musia kondicionovať pri 23 °C a 50 % relatívnej vlhkosti počas aspoň 21 dní pred vykonaním skúšky na pevnosť v ťahu podľa bodu 4.4.2.1 tejto prílohy.

Požiadavky:

| a) | maximálna zmena pevnosti v ťahu 20 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín; |
| --- | --- |

a)

maximálna zmena pevnosti v ťahu 20 percent po 336 hodinách starnutia materiálu v porovnaní s pevnosťou v ťahu materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín;

| b) | maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 50 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín. |
| --- | --- |

b)

maximálna zmena predĺženia pri pretrhnutí 50 percent po 336 hodinách starnutia v porovnaní s predĺžením pri pretrhnutí materiálu, ktorý sa podrobil starnutiu počas 24 hodín.

4.4.3.   Odolnosť voči ozónu

4.4.3.1.   Skúška sa musí vykonať v súlade s normou ISO 1431/1.

4.4.3.2.   Skúšobné vzorky, ktoré musia byť natiahnuté na predĺženie 20 %, sa musia na 120 hodín vystaviť pôsobeniu vzduchu s teplotou 40 °C a koncentráciou ozónu 50 častíc na 100 miliónov.

4.4.3.3.   V skúšobných vzorkách nie sú prípustné žiadne trhliny.

4.5.   Špecifikácie pre nespojené hadice

4.5.1.   Plynotesnosť (permeabilita)

4.5.1.1.   Hadica s voľnou dĺžkou 1 m sa pripojí k zásobníku naplnenému kvapalným propánom s teplotou 23 °C ± 2 °C.

4.5.1.2.   Skúška sa musí vykonať v súlade s metódou opísanou v norme ISO 4080.

4.5.1.3.   Netesnosť v stene hadice nesmie prekročiť 95 cm3 na meter hadice za 24 hodín.

4.5.2.   Odolnosť pri nízkej teplote

4.5.2.1.   Skúška sa musí vykonať v súlade s metódou opísanou v norme ISO 4672-1978, metóda B.

4.5.2.2.   Teplota pri skúške: – 163 °C (ekvivalent možno nájsť v tabuľke v prílohe 5O).

4.5.2.3.   Nie sú prípustné žiadne praskliny alebo trhliny.

4.5.3.   Skúška na ohyb

4.5.3.1.   Skúška sa musí vykonať v súlade s metódou opísanou v norme ISO 15500-17:2012.

4.5.4.   Skúška hydraulickým tlakom a stanovenie minimálneho deštruktívneho tlaku

4.5.4.1.   Skúška sa musí vykonať v súlade s metódou opísanou v norme ISO 1402.

Teplota pri skúške: – 163 °C (ekvivalent možno nájsť v tabuľke v prílohe 5O).

4.5.4.2.   Skúšobný tlak vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku uvedeného výrobcom (MPa) sa aplikuje počas 10 minút bez toho, aby vznikla netesnosť.

4.5.4.3.   Deštruktívny tlak nesmie byť menší ako 2,25-násobok pracovného tlaku uvedeného výrobcom (MPa).

4.5.5.   Odtrhová skúška

4.5.5.1.   Skúška sa musí vykonať v súlade s metódou opísanou v norme ISO 15500-17:2012.

4.5.6.   Elektrická vodivosť

4.5.6.1.   Skúška sa musí vykonať v súlade s metódou opísanou v norme ISO 15500-17:2012.

4.5.7.   Vibrácie

4.5.7.1.   Jeden koniec skúšobnej zostavy sa namontuje na pevný podstavec a druhý koniec na vibračnú hlavicu, pričom je potrebné sa uistiť, že trubica je ohnutá s minimálnym polomerom ohybu 180°, ktorý bráni zauzleniu hadice.

S použitím kryogénnej kvapaliny sa skúšobná vzorka natlakuje na pracovný tlak stanovený výrobcom.

Teplota pri skúške: – 163 °C (ekvivalent možno nájsť v tabuľke v prílohe 5O).

Komponent sa podrobí vibráciám počas 30 minút, natlakuje sa a zapečatí na spodnej strane pozdĺž každej z troch pravouhlých osí pri najsilnejšej rezonančnej frekvencii stanovenej takto:

| a) | pri zrýchlení 1,5 g; |
| --- | --- |

a)

pri zrýchlení 1,5 g;

| b) | v rámci sínusoidného frekvenčného pásma od 10 Hz do 500 Hz; |
| --- | --- |

b)

v rámci sínusoidného frekvenčného pásma od 10 Hz do 500 Hz;

| c) | pomocou skrúcania počas 10 minút. |
| --- | --- |

c)

pomocou skrúcania počas 10 minút.

Ak sa v tomto pásme nezistí rezonančná frekvencia, skúška sa vykoná s frekvenciou 500 Hz.

Po dokončení skúšky nesmie hadica vykazovať žiadne znaky únavy, prasklín alebo poškodenia a skúša sa pri tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku stanoveného výrobcom (MPa). Tento tlak pôsobí počas 10 minút, pričom nesmie dôjsť k žiadnemu úniku.

4.6.   Spojky

4.6.1.   Spojky musia byť vyrobené z austenitickej nehrdzavejúcej ocele.

4.6.2.   Spojky musia spĺňať požiadavky uvedené v bode 4.7.

4.7.   Montážny celok hadice a spojok

4.7.1.   Konštrukcia spojok musí byť taká, aby nebolo potrebné odstrániť vrchnú vrstvu s výnimkou prípadu, že by výstuž hadice nebola z materiálu odolného voči korózii.

4.7.2.   Súprava hadice sa musí podrobiť impulznej skúške podľa normy ISO 1436.

Teplota pri skúške: – 163 °C (ekvivalent možno nájsť v tabuľke v prílohe 5O).

4.7.2.1.   Skúška sa dokončí s kryogénnou kvapalinou pri teplote uvedenej v prílohe 5O pre triedu 5 a pri minimálnom tlaku rovnajúcom sa pracovnému tlaku stanovenému výrobcom..

4.7.2.2.   Hadica sa musí podrobiť 7 000 impulzom.

4.7.2.3.   Po impulznej skúške musí hadica odolať tlakovej skúške, ako sa uvádza v bode 4.5.4.2.

4.7.3.   Plynotesnosť

4.7.3.1.   Montážny celok hadice (hadica so spojkami) musí počas 5 minút odolávať tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa) bez porušenia tesnosti pri kryogénnej teplote.

Teplota pri skúške: – 163 °C (ekvivalent možno nájsť v tabuľke v prílohe 5O).

4.8.   Označenia

4.8.1.   Každá hadica musí v intervaloch najviac 0,5 m obsahovať toto zreteľne čitateľné a nezmazateľné identifikačné označenie pozostávajúce zo znakov, číslic alebo symbolov.

4.8.1.1.   Obchodné meno alebo ochranná známka výrobcu.

4.8.1.2.   Rok a mesiac výroby.

4.8.1.3.   Označenie veľkosti a typu.

4.8.1.4.   Identifikačné označenie „LNG Trieda 5“.

4.8.2.   Každá spojka musí obsahovať obchodné meno alebo ochrannú známku, ktorý zhotovil montážny celok.

---

PRÍLOHA 4C

USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA FILTRA CNG

1.   ÚČELOM TEJTO PRÍLOHY JE VYMEDZIŤ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA FILTRA CNG.

2.   PREVÁDZKOVÉ PODMIENKY

2.1.   CNG filter je skonštruovaný tak, aby fungoval pri teplotách uvedených v prílohe 5O.

2.2.   CNG filter sa klasifikuje podľa maximálneho pracovného tlaku (pozri obrázok 1-1 v bode 3 tohto predpisu):

| 2.2.1. | Trieda 0: CNG filter je skonštruovaný tak, aby odolal tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa). |
| --- | --- |

2.2.1.

Trieda 0: CNG filter je skonštruovaný tak, aby odolal tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa).

| 2.2.2. | Trieda 1 a trieda 2: CNG filter je skonštruovaný tak, aby odolal tlaku vo výške dvojnásobku pracovného tlaku. |
| --- | --- |

2.2.2.

Trieda 1 a trieda 2: CNG filter je skonštruovaný tak, aby odolal tlaku vo výške dvojnásobku pracovného tlaku.

| 2.2.3. | Trieda 3: CNG filter je skonštruovaný tak, aby odolal tlaku vo výške dvojnásobku tlaku, na ktorý je dimenzovaný bezpečnostný tlakový ventil. |
| --- | --- |

2.2.3.

Trieda 3: CNG filter je skonštruovaný tak, aby odolal tlaku vo výške dvojnásobku tlaku, na ktorý je dimenzovaný bezpečnostný tlakový ventil.

2.3.   Materiály použité v CNG filtri, ktoré sú v kontakte s CNG počas prevádzky, musia byť kompatibilné s týmto plynom (pozri prílohu 5D).

2.4.   Komponent musí vyhovovať skúšobným postupom pre komponenty triedy podľa schémy na obrázku 1-1 v bode 3 tohto predpisu.

---

PRÍLOHA 4D

USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA REGULÁTORA TLAKU CNG

1.   ÚČELOM TEJTO PRÍLOHY JE VYMEDZIŤ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA REGULÁTORA TLAKU.

2.   REGULÁTOR TLAKU CNG

2.1.   Materiál, z ktorého pozostáva regulátor tlaku a ktorý je pri prevádzke v kontakte s CNG, musí byť kompatibilný so skúšobným CNG. Na preverenie tejto kompatibility sa používa postup uvedený v prílohe 5D.

2.2.   Materiály, z ktorých pozostáva regulátor tlaku a ktoré sú pri prevádzke v kontakte s médiom regulátora slúžiacim na výmenu tepla, musia byť kompatibilné s touto kvapalinou.

2.3.   Komponent musí vyhovovať skúšobným postupom ustanoveným pre triedu 0 pre diely vystavené vysokému tlaku a pre triedy 1, 2, 3 a 4 pre diely vystavené strednému a nízkemu tlaku.

2.4.   Skúška životnosti (nepretržitá prevádzka) regulátora tlaku CNG:

Regulátor musí vydržať 50 000 cyklov bez akejkoľvek poruchy, pokiaľ je skúšaný podľa nasledujúceho postupu. Tam, kde sú fázy regulácie tlaku oddelené, prevádzkový tlak uvedený v písmenách a) až f) sa považuje za pracovný tlak vo vzostupnej fáze.

| a) | Nastavte regulátor na 95 % celkového počtu cyklov pri izbovej teplote pri prevádzkovom tlaku. Každý cyklus pozostáva z prietoku plynu, až pokiaľ sa nedosiahne stabilný výstupný tlak, potom sa prietok plynu zastaví pomocou spodného ventilu do 1 s, až pokiaľ sa nestabilizuje spodný zatvárací tlak. Stabilizované výstupné tlaky sú vymedzené ako stabilný tlak s toleranciou ± 15 % minimálne po dobu 5 s. |
| --- | --- |

a)

Nastavte regulátor na 95 % celkového počtu cyklov pri izbovej teplote pri prevádzkovom tlaku. Každý cyklus pozostáva z prietoku plynu, až pokiaľ sa nedosiahne stabilný výstupný tlak, potom sa prietok plynu zastaví pomocou spodného ventilu do 1 s, až pokiaľ sa nestabilizuje spodný zatvárací tlak. Stabilizované výstupné tlaky sú vymedzené ako stabilný tlak s toleranciou ± 15 % minimálne po dobu 5 s.

| b) | Nastavte vstupný tlak regulátora na 1 % celkového počtu cyklov pri izbovej teplote od 100 % po 50 % prevádzkového tlaku. Každý cyklus musí trvať minimálne 10 s. |
| --- | --- |

b)

Nastavte vstupný tlak regulátora na 1 % celkového počtu cyklov pri izbovej teplote od 100 % po 50 % prevádzkového tlaku. Každý cyklus musí trvať minimálne 10 s.

| c) | Postup cyklovania sa zopakuje podľa písm. a) pri teplote 120 °C a prevádzkovom tlaku nastavenom na 1 % celkového počtu cyklov. |
| --- | --- |

c)

Postup cyklovania sa zopakuje podľa písm. a) pri teplote 120 °C a prevádzkovom tlaku nastavenom na 1 % celkového počtu cyklov.

| d) | Postup cyklovania sa zopakuje podľa písm. b) pri teplote 120 °C a prevádzkovom tlaku nastavenom na 1 % celkového počtu cyklov. |
| --- | --- |

d)

Postup cyklovania sa zopakuje podľa písm. b) pri teplote 120 °C a prevádzkovom tlaku nastavenom na 1 % celkového počtu cyklov.

| e) | Postup cyklovania sa zopakuje podľa písm. a) pri teplote – 40 °C alebo – 20 °C podľa potreby a pri 50 % prevádzkového tlaku na 1 % z celkového počtu cyklov. |
| --- | --- |

e)

Postup cyklovania sa zopakuje podľa písm. a) pri teplote – 40 °C alebo – 20 °C podľa potreby a pri 50 % prevádzkového tlaku na 1 % z celkového počtu cyklov.

| f) | Postup cyklovania sa zopakuje podľa písm. b) pri teplote – 40 °C alebo – 20 °C podľa potreby a pri 50 % prevádzkového tlaku na 1 % z celkového počtu cyklov. |
| --- | --- |

f)

Postup cyklovania sa zopakuje podľa písm. b) pri teplote – 40 °C alebo – 20 °C podľa potreby a pri 50 % prevádzkového tlaku na 1 % z celkového počtu cyklov.

| g) | Po dokončení všetkých skúšok uvedených v písmenách a), b), c), d), e) a f) musí byť regulátor nepriepustný (pozri prílohu 5B) pri teplotách – 40 °C alebo – 20 °C podľa potreby, pri izbovej teplote a pri teplote + 120 °C. |
| --- | --- |

g)

Po dokončení všetkých skúšok uvedených v písmenách a), b), c), d), e) a f) musí byť regulátor nepriepustný (pozri prílohu 5B) pri teplotách – 40 °C alebo – 20 °C podľa potreby, pri izbovej teplote a pri teplote + 120 °C.

3.   KLASIFIKÁCIA A SKÚŠOBNÉ TLAKY

3.1.   Súčasť regulátora tlaku, ktorá je v kontakte s tlakom v zásobníku, sa posudzuje ako trieda 0.

3.1.1.   Súčasť triedy 0 regulátora tlaku musí byť nepriepustná (pozri prílohu 5B) pri tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa) s uzavretým vývodom, resp. vývodmi tejto súčasti.

3.1.2.   Súčasť triedy 0 regulátora tlaku musí byť odolná voči tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa).

3.1.3.   Súčasť triedy 1 a triedy 2 regulátora tlaku CNG musí byť nepriepustná (pozri prílohu 5B) pri tlaku až do dvojnásobku pracovného tlaku.

3.1.4.   Súčasť triedy 1 a triedy 2 regulátora tlaku CNG musí byť odolná voči tlaku až do dvojnásobku pracovného tlaku.

3.1.5.   Súčasť triedy 3 regulátora tlaku CNG musí byť odolná voči tlaku až do dvojnásobku tlaku, na ktorý je dimenzovaný bezpečnostný tlakový ventil.

3.2.   Regulátor tlaku je skonštruovaný tak, aby fungoval pri teplotách uvedených v prílohe 5O.

---

PRÍLOHA 4E

USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA SNÍMAČOV TLAKU A TEPLOTY CNG

1.   ÚČELOM TEJTO PRÍLOHY JE VYMEDZIŤ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA SNÍMAČOV TLAKU A TEPLOTY CNG.

2.   SNÍMAČE TLAKU A TEPLOTY CNG

2.1.   Materiál, z ktorého pozostávajú snímače tlaku a teploty a ktorý je pri prevádzke v kontakte s CNG, musí byť kompatibilný so skúšobným CNG. Na preverenie tejto kompatibility sa používa postup uvedený v prílohe 5D.

2.2.   Snímače tlaku a teploty CNG sú klasifikované do tried podľa schémy na obrázku 1-1 v bode 3 tohto predpisu.

3.   KLASIFIKÁCIA A SKÚŠOBNÉ TLAKY

3.1.   Súčasť snímačov tlaku a teploty CNG, ktoré sú v kontakte s tlakom v zásobníku, sa posudzujú ako trieda 0.

3.1.1.   Súčasť triedy 0 snímačov tlaku a teploty CNG musí byť nepriepustná pri tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa) (pozri prílohu 5B).

3.1.2.   Súčasť triedy 0 snímačov tlaku a teploty CNG musí byť odolná voči tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa).

3.1.3.   Súčasť triedy 1 a triedy 2 snímačov tlaku a teploty CNG musí byť nepriepustná pri tlaku až do dvojnásobku pracovného tlaku (pozri prílohu 5B).

3.1.4.   Súčasť triedy 1 a triedy 2 snímačov tlaku a teploty CNG musia byť odolné voči tlaku až do dvojnásobku pracovného tlaku.

3.1.5.   Súčasť triedy 3 snímačov tlaku a teploty CNG musí byť odolná voči tlaku až do dvojnásobku tlaku, na ktorý je dimenzovaný bezpečnostný tlakový ventil.

3.2.   Snímače tlaku a teploty CNG sú skonštruované tak, aby fungovali pri teplotách uvedených v prílohe 5O.

3.3.   Elektrický systém, ak sú ním snímače tlaku a teploty vybavené, musí byť izolovaný od ich kostry. Izolačný odpor musí byť > 10 ΜΩ.

---

PRÍLOHA 4F

USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA PLNIACEJ JEDNOTKY CNG (NÁDOBY)

1.   ÚČELOM TEJTO PRÍLOHY JE VYMEDZIŤ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA PLNIACEJ JEDNOTKY CNG.

2.   PLNIACA JEDNOTKA CNG

2.1.   Plniaca jednotka CNG musí spĺňať požiadavky stanovené v bode 3 a musí mať rozmery uvedené v bode 4.

2.2.   Plniace jednotky CNG konštruované v súlade s normou ISO 14469-1, prvé vydanie 2004-11-01 (1) alebo ISO 14469-2:2007 (2) a spĺňajúce všetky uvedené požiadavky v týchto normách sa týmto považujú za vyhovujúce požiadavkám bodov 3 a 4 tejto prílohy.

3.   SKÚŠOBNÉ POSTUPY PLNIACEJ JEDNOTKY CNG

3.1.   Plniaca jednotka CNG musí byť v súlade s požiadavkami triedy 0 a riadiť sa skúšobnými postupmi uvedenými v prílohe 5 s týmito špecifickými požiadavkami.

3.2.   Materiál, z ktorého pozostáva plniaca jednotka CNG a ktorý je pri prevádzke v kontakte s CNG, musí byť kompatibilný s CNG. Na preverenie tejto kompatibility sa používa postup uvedený v prílohe 5D.

3.3.   Plniaca jednotka CNG musí byť nepriepustná pri tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa) (pozri prílohu 5B).

3.4.   Plniaca jednotka CNG musí odolať tlaku 33 MPa.

3.5.   Plniaca jednotka CNG je skonštruovaná tak, aby fungovala pri teplotách uvedených v prílohe 5O.

3.6.   Plniaca jednotka CNG musí vydržať počet 10 000 cyklov v skúške životnosti špecifikovanej v prílohe 5L.

4.   ROZMERY PLNIACEJ JEDNOTKY CNG

4.1.   Obrázok 1 znázorňuje rozmery plniacej jednotky pre vozidlá kategórie M1 a N1
   (3).

4.2.   Obrázok 2 znázorňuje rozmery plniacej jednotky pre vozidlá kategórie M2, M3, N2 and N3
   (3).

4.3.   Táto príloha sa vzťahuje na nádoby určené pre 20 MPa (200 bar) zásobníkové systémy CNG. Nádoby pre 25 MPa (250 bar) sú prijateľné za predpokladu, že sú splnené všetky ostatné požiadavky tejto prílohy pri zvýšenom tlaku podľa bodu 1 prílohy 3A k tomuto predpisu.

V tomto prípade sa rozmery:

| | 25 + 0/– 0,1 stávajú rozmermi 24 + 0/– 0,1 na obrázku 1 a |
| --- | --- |

25 + 0/– 0,1 stávajú rozmermi 24 + 0/– 0,1 na obrázku 1 a

| | 35 + 0/– 0,1 stávajú rozmermi 34 + 0/– 0,1 na obrázku 2. |
| --- | --- |

35 + 0/– 0,1 stávajú rozmermi 34 + 0/– 0,1 na obrázku 2.

Obrázok 1

Plniaca jednotka 20 MPa (nádoba) pre vozidlá kategórie M1 a N1

Image

Obrázok 2

Plniaca jednotka 20 MPa veľkosť 2 (nádoba) pre vozidlá kategórie M2, M3, N2 a N3

Rozmery v milimetroch

Image

---

(1)  Cestné vozidlá – Konektor na doplnenie stlačeného zemného plynu (CNG) – časť 1: konektor 20 MPa (200 bar).

(2)  Cestné vozidlá – Konektor na doplnenie stlačeného zemného plynu (CNG) – časť 2: konektor 20 MPa (200 bar), veľkosť 2.

(3)  Ako je vymedzené v Konsolidovanej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, bod 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

---

PRÍLOHA 4G

USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA NASTAVOVAČA PRIETOKU PLYNU A ZMIEŠAVAČA PLYNU/VZDUCHU, VSTREKOVAČA PLYNU ALEBO PALIVOVEJ LIŠTY CNG

1.   ÚČELOM TEJTO PRÍLOHY JE VYMEDZIŤ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA NASTAVOVAČA PRIETOKU PLYNU A ZMIEŠAVAČA PLYNU/VZDUCHU ALEBO VSTREKOVAČA PLYNU ALEBO PALIVOVEJ LIŠTY CNG.

2.   ZMIEŠAVAČ PLYNU/VZDUCHU, VSTREKOVAČ PLYNU ALEBO PALIVOVÁ LIŠTA CNG

2.1.   Materiál, z ktorého pozostáva zmiešavač plynu/vzduchu, vstrekovač plynu alebo palivová lišta CNG, ktorý je v kontakte s CNG, musí byť kompatibilný s CNG. Na preverenie tejto kompatibility sa používa postup uvedený v prílohe 5D.

2.2.   Zmiešavač plynu/vzduchu, vstrekovač plynu alebo palivová lišta CNG musí spĺňať požiadavky na komponenty triedy 1 a 2 podľa ich klasifikácie.

2.3.   Skúšobné tlaky

2.3.1.   Zmiešavač plynu/vzduchu, vstrekovač plynu alebo palivová lišta CNG triedy 2 musí odolať tlaku vo výške dvojnásobku pracovného tlaku.

2.3.1.1.   Zmiešavač plynu/vzduchu, vstrekovač plynu alebo palivová lišta CNG triedy 2 musia byť nepriepustné pri tlaku vo výške dvojnásobku pracovného tlaku.

2.3.2.   Zmiešavač plynu/vzduchu, vstrekovač plynu alebo palivová lišta CNG triedy 1 a triedy 2 sú skonštruované tak, aby fungovali pri teplotách uvedených v prílohe 5O.

2.4.   Elektricky ovládané komponenty obsahujúce CNG spĺňajú tieto podmienky:

| a) | musia byť samostatne uzemnené; |
| --- | --- |

a)

musia byť samostatne uzemnené;

| b) | elektrický systém komponentu musí byť izolovaný od kostry; |
| --- | --- |

b)

elektrický systém komponentu musí byť izolovaný od kostry;

| c) | vstrekovač plynu je pri vypnutom elektrickom prúde uzavretý. |
| --- | --- |

c)

vstrekovač plynu je pri vypnutom elektrickom prúde uzavretý.

3.   NASTAVOVAČ PRIETOKU PLYNU CNG

3.1.   Materiál, z ktorého pozostáva nastavovač prietoku plynu a ktorý je v kontakte s CNG, musí byť kompatibilný s CNG. Na preverenie tejto kompatibility sa musí použiť postup uvedený v prílohe 5D.

3.2.   Nastavovač prietoku plynu CNG vyhovuje požiadavkám na komponenty triedy 1 alebo 2 v súlade s ich klasifikáciou.

3.3.   Skúšobné tlaky

3.3.1.   Nastavovač prietoku plynu CNG triedy 2 musí odolať tlaku vo výške dvojnásobku pracovného tlaku.

3.3.1.1.   Nastavovač prietoku plynu CNG triedy 2 musí byť nepriepustný pri tlaku vo výške dvojnásobku pracovného tlaku.

3.3.2.   Nastavovač prietoku plynu CNG triedy 1 a triedy 2 je skonštruovaný tak, aby fungoval pri teplotách uvedených v prílohe 5O.

3.4.   Elektricky ovládané komponenty obsahujúce CNG spĺňajú tieto podmienky:

| a) | musia byť samostatne uzemnené; |
| --- | --- |

a)

musia byť samostatne uzemnené;

| b) | elektrický systém komponentu musí byť izolovaný od kostry. |
| --- | --- |

b)

elektrický systém komponentu musí byť izolovaný od kostry.

---

PRÍLOHA 4H

USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA ELEKTRONICKEJ RIADIACEJ JEDNOTKY

1.   ÚČELOM TEJTO PRÍLOHY JE VYMEDZIŤ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA ELEKTRONICKEJ RIADIACEJ JEDNOTKY.

2.   ELEKTRONICKÁ RIADIACA JEDNOTKA

2.1.   Elektronickou riadiacou jednotkou môže byť každé zariadenie, ktoré riadi spotrebu CNG/LNG v motore a odpája automatický ventil v prípade vypnutia motora, poškodenia prívodu paliva alebo spomalenia motora, resp. počas havárie.

2.1.1.   Bez toho, aby tým boli dotknuté ustanovenia bodu 2.1, automatický ventil môže zostať otvorený počas fáz riadeného vypnutia.

2.2.   Oneskorenie vypnutia automatického ventilu po spomalení motora nesmie byť dlhšie ako 5 sekúnd.

2.3.   Zariadenie môže byť vybavené integrovaným nastavovačom predstihu zapaľovania buď v elektronickom module, alebo samostatne.

2.4.   Zariadenie môže byť integrované s neinteligentnými vstrekovačmi plynu, aby sa umožnilo správne fungovanie elektronickej riadiacej benzínovej jednotky počas prevádzky CNG/LNG.

2.5.   Elektronická riadiaca jednotka je skonštruovaná tak, aby fungovala pri teplotách uvedených v prílohe 5O.

---

PRÍLOHA 4I

USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA VÝMENNÍKA TEPLA – ODPAROVAČA LNG

1.   ÚČELOM TEJTO PRÍLOHY JE VYMEDZIŤ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA VÝMENNÍKA TEPLA – ODPAROVAČA LNG.

2.   VÝMENNÍK TEPLA/ODPAROVAČ LNG

2.1.   Výmenníkom tepla – odparovačom LNG môže byť každé zariadenie, ktoré odparuje kryogénne kvapalné palivo a dodáva ho ako plyn do motora s teplotou plynu od – 40 °C do + 105 °C.

2.2.   Materiál tvoriaci výmenník tepla – odparovač LNG, ktorý je pri prevádzke v kontakte s CNG, musí byť kompatibilný so skúšobným CNG. Na preverenie tejto kompatibility sa používa postup uvedený v prílohe 5D.

2.3.   Časť výmenníka tepla – odparovača LNG, ktorá je v kontakte s nádržou sa považuje za triedu 5.

2.4.   Výmenník tepla – odparovač LNG musí byť konštruovaný tak, aby odolal tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa), pričom nesmie dôjsť k úniku a deformácii.

2.5.   Výmenník tepla – odparovač LNG musí byť konštruovaný tak, aby bol nepriepustný (z vonkajšej strany) pri tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa) (pozri prílohu 5B).

2.6.   Výmenník tepla – odparovač LNG musí byť konštruovaný tak, aby fungoval pri teplotách stanovených v prílohe 5O.

2.7.   Výmenník tepla – odparovač LNG musí vyhovovať skúšobným postupom pre triedu 5.

2.8.   Výmenník tepla – odparovač LNG musí spĺňať požiadavky skúšky na odolnosť voči mrazu s použitím vodného plášťa. Časť výmenníka tepla – odparovača, ktorá bežne obsahuje nemrznúci roztok, sa naplní vodou na svoj normálny objem a vystaví sa teplote – 40 °C na 24 hodín. K vstupu chladiča a výstupu výmenníka tepla – odparovača LNG sa pripoja úseky chladiacej hadice 1 m dlhé. Po kondicionovaní mrazom sa vykoná skúška vonkajšej netesnosti podľa prílohy 5B pri izbovej teplote. Na túto skúšku sa môže použiť osobitná vzorka.

---

PRÍLOHA 4J

USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA PLNIACEJ NÁDOBY NA LNG

1.   ÚČELOM TEJTO PRÍLOHY JE VYMEDZIŤ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA PLNIACEJ NÁDOBY NA LNG.

2.   PLNIACA NÁDOBA NA LNG

2.1.   Plniaca nádoba na LNG musí spĺňať požiadavky bodu 3.

2.2.   Výrobca nádoby môže vyžadovať, aby sa použil špecifický typ hrdla pre LNG.

3.   POSTUPY SKÚŠKY PLNIACEJ NÁDOBY NA LNG

3.1.   Plniaca nádoba na LNG musí byť v súlade s požiadavkami triedy 5 a riadiť sa skúšobnými postupmi uvedenými v prílohe 5 s týmito špecifickými požiadavkami.

3.1.1.   Nekovový materiál tvoriaci plniacu nádobu na LNG musí byť kompatibilný s LNG. Na overenie tejto kompatibility sa použije postup uvedený v prílohách 5D, 5F a 5G.

3.1.2.   Plniaca nádoba na LNG musí byť nepriepustná pri tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa) (pozri prílohu 5B).

3.1.3.   Plniaca nádoba na LNG je skonštruovaná tak, aby fungovala pri teplotách uvedených v prílohe 5O.

3.1.4.   Plniaca jednotka musí vydržať 7 000 cyklov pri skúške životnosti podľa prílohy 5L takto:

3.1.4.1.   Cyklovanie pri nízkej teplote

Komponent musí byť pripojený počas 96 % z celkového počtu cyklov pri kryogénnej teplote a menovitom prevádzkovom tlaku. Zdrojom môže byť kvapalný alebo plynný dusík (alebo LNG) pri teplote zodpovedajúcej menovitému prevádzkovému tlaku LNG alebo nižšej. (pozri tabuľku v prílohe 5O). Mal by sa zabezpečiť prietok, ktorý by sa mal potom uzavrieť. Počas doby mimo cyklu by sa mal tlak za skúšobným zariadením nechať poklesnúť na 50 % skúšobného tlaku. Po dokončení cyklov musia komponenty spĺňať požiadavky skúšky netesnosti uvedenej v prílohe 5B pri kryogénnej teplote. Na účely skúšania netesnosti možno túto časť skúšky prerušovať v 20-percentných intervaloch.

3.1.4.2.   Cyklovanie pri izbovej teplote

Komponent sa prevádzkuje počas 2 % z celkového počtu cyklov pri príslušnej izbovej teplote stanovenej pri menovitom prevádzkovom tlaku. Komponent sa považuje za vyhovujúci z hľadiska skúšky netesnosti podľa prílohy 5B pri príslušnej izbovej teplote po dokončení cyklov pri izbovej teplote.

3.1.4.3.   Cyklovanie pri vysokej teplote

Komponent sa prevádzkuje počas 2 % z celkového počtu cyklov pri príslušnej maximálnej teplote stanovenej pri menovitom prevádzkovom tlaku. Komponent sa považuje za vyhovujúci z hľadiska skúšky netesnosti podľa prílohy 5B pri vysokej teplote po dokončení cyklov pri vysokej teplote.

Po dokončení cyklov pôsobenia vysokej teploty a opätovnej skúšky nepriepustnosti komponentu sa z komponentu musí dať odstrániť plniace hrdlo bez rozliatia viac než 30 cm3 LNG.

3.1.5.   Plniaca nádoba na LNG musí byť vyrobená z neiskriaceho materiálu a mala by spĺňať požiadavky skúšok odolnosti voči vznieteniu opísaných v norme ISO 14469-1:2004.

3.1.6.   Elektrický odpor pripojenej plniacej nádoby na LNG a hrdla nesmie byť väčší než 10 Ω v stave pod tlakom, ako aj bez tlaku. Skúška sa vykoná pred skúškou životnosti a po nej.

---

PRÍLOHA 4K

USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA REGULÁTORA TLAKU LNG

1.   ROZSAH PÔSOBNOSTI

Účelom tejto prílohy je vymedziť ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania regulátora tlaku LNG.

2.   REGULÁTOR TLAKU LNG

2.1.   Materiál, z ktorého pozostáva regulátor tlaku a ktorý je pri prevádzke v kontakte s LNG, musí byť kompatibilný so skúšobným LNG. Na preverenie tejto kompatibility sa používa postup uvedený v prílohe 5D.

2.2.   Regulátor tlaku LNG musí spĺňať požiadavky skúšky stanovenej pre triedu 5.

3.   KLASIFIKÁCIA A SKÚŠOBNÉ TLAKY

3.1.   Časť regulátora tlaku, ktorá je vystavená tlaku LNG, sa považuje za triedu 5.

3.1.1.   Regulátor tlaku musí byť nepriepustný (pozri prílohu 5B) so zavretým výstupom, resp. výstupmi uvedenej časti.

3.2.   Regulátor tlaku je skonštruovaný tak, aby fungoval pri teplotách uvedených v prílohe 5O.

3.3.   Skúška životnosti

3.3.1.   Vykoná sa skúška životnosti uvedená v prílohe 5L s týmito výnimkami:

| a) | počet cyklov je 7 000; |
| --- | --- |

a)

počet cyklov je 7 000;

| b) | komponent sa pripojí k zdroju s kryogénnou kvapalinou pod tlakom. |
| --- | --- |

b)

komponent sa pripojí k zdroju s kryogénnou kvapalinou pod tlakom.

---

PRÍLOHA 4L

USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA SNÍMAČA TLAKU A/ALEBO TEPLOTY LNG

1.   ÚČELOM TEJTO PRÍLOHY JE VYMEDZIŤ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA SNÍMAČA TLAKU A/ALEBO TEPLOTY LNG.

2.   SNÍMAČE TLAKU A TEPLOTY LNG

2.1.   Snímače tlaku a teploty LNG sú klasifikované do triedy 5 podľa schémy na obrázku 1-1 v bode 3 tohto predpisu.

3.   POSTUPY SKÚŠKY SNÍMAČA TLAKU A/ALEBO TEPLOTY LNG

3.1.   Postupy skúšky snímača tlaku a/alebo teploty LNG musia spĺňať požiadavky triedy 5 a dodržiavať skúšobné postupy uvedené v prílohe 5 s nasledujúcimi špecifickými požiadavkami.

3.2.   Skúška odporu izolácie

Táto skúška je určená na kontrolu potenciálnej poruchy izolácie medzi kolíkmi konektora a puzdra snímača tlaku a/alebo teploty LNG.

Minimálne 2 sekundy pôsobí jednosmerný prúd s napätím 1 000 V medzi jedným z kolíkov konektora a puzdrom snímača tlaku a/alebo teploty LNG. Minimálny povolený odpor musí byť > 10 ΜΩ.

3.3.   Materiál, z ktorého pozostávajú snímače tlaku a teploty LNG a ktorý je pri prevádzke v kontakte s LNG, musí byť kompatibilný so skúšobným LNG. Na preverenie tejto kompatibility sa používa postup uvedený v prílohe 5D.

3.4.   Snímače tlaku a teploty LNG sú skonštruované tak, aby fungovali pri teplotách uvedených v prílohe 5O.

3.5.   Časť triedy 5 snímačov tlaku a teploty LNG musí odolať tlaku rovnajúcemu sa 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa), pri teplote zodpovedajúcej menovitému prevádzkovému tlaku z tabuľky uvedenej v prílohe 5O, pri izbovej teplote a pri maximálnej teplote uvedenej v prílohe 5O.

---

PRÍLOHA 4M

USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA DETEKTORA ZEMNÉHO PLYNU

1.   ÚČELOM TEJTO PRÍLOHY JE VYMEDZIŤ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA DETEKTORA ZEMNÉHO PLYNU.

2.   DETEKTOR ZEMNÉHO PLYNU

Materiál tvoriaci detektor zemného plynu, ktorý je pri prevádzke v kontakte so zemným plynom, musí byť kompatibilný so skúšobným plynom. Na preverenie tejto kompatibility sa používa postup uvedený v prílohe 5D.

3.   POSTUPY SKÚŠKY DETEKTORA ZEMNÉHO PLYNU

3.1.   Detektor zemného plynu je skonštruovaný tak, aby fungoval pri teplotách uvedených v prílohe 5O.

3.2.   Skúška odporu izolácie

Táto skúška je určená na kontrolu potenciálnej poruchy izolácie medzi kolíkmi konektora a puzdra detektora zemného plynu.

Minimálne 2 sekundy pôsobí jednosmerný prúd s napätím 1 000 V medzi jedným z kolíkov konektora a puzdrom detektora zemného plynu. Minimálny povolený odpor musí byť > 10 ΜΩ.

3.3.   Detektor zemného plynu musí vyhovovať príslušným požiadavkám elektromagnetickej kompatibility (EMC) podľa predpisu č. 10, séria zmien 03, alebo ekvivalentných dokumentov.

---

PRÍLOHA 4N

Ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania automatického ventilu, kontrolného ventilu, bezpečnostného tlakového ventilu, prepadového ventilu, manuálneho ventilu a jednosmerného ventilu pre aplikácie LNG

1.   ÚČELOM TEJTO PRÍLOHY JE VYMEDZIŤ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA AUTOMATICKÉHO VENTILU, KONTROLNÉHO VENTILU, BEZPEČNOSTNÉHO TLAKOVÉHO VENTILU A PREPADOVÉHO VENTILU IBA PRE APLIKÁCIE LNG.

2.   AUTOMATICKÝ VENTIL LNG

2.1.   Materiály, z ktorých pozostáva automatický ventil LNG a ktoré sú pri prevádzke v kontakte s LNG, sú kompatibilné so skúšobným LNG. Na preverenie tejto kompatibility sa používa postup opísaný v prílohe 5D.

2.2.   Prevádzkové špecifikácie

2.2.1.   Automatický ventil LNG je skonštruovaný tak, aby odolal tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa) bez vzniku netesností a deformácií (pozri prílohu 5A).

2.2.2.   Automatický ventil LNG je skonštruovaný tak, aby bol nepriepustný pri tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa) (pozri prílohu 5B).

2.2.3.   Automatický ventil LNG, ktorý sa nachádza v normálnej pracovnej polohe stanovenej výrobcom, sa podrobí 7 000 operáciám a následne sa deaktivuje. Automatický ventil si musí podľa prílohy 5B a 5C zachovať nepriepustnosť pri tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku. Táto skúška sa vykonáva počas 96 % jej cyklov pri kryogénnej teplote, počas 2 % pri teplote okolia a počas 2 % pri vysokej teplote, podľa tabuľky uvedenej v prílohe 5O.

2.2.4.   Automatický ventil LNG je skonštruovaný tak, aby pracoval pri teplotách uvedených v prílohe 5O.

2.2.5.   Skúška odporu izolácie

Táto skúška je určená na kontrolu potenciálnej poruchy izolácie medzi dvojkolíkovou cievkovou zostavou a puzdrom automatického ventilu LNG.

Minimálne 2 sekundy pôsobí jednosmerný prúd s napätím 1 000 V medzi jedným z kolíkov konektora a puzdrom detektora zemného plynu. Minimálny povolený odpor musí byť > 10 ΜΩ.

3.   KONTROLNÝ VENTIL LNG

3.1.   Materiály, z ktorých pozostáva kontrolný ventil LNG a ktoré sú pri prevádzke v kontakte s LNG, sú kompatibilné so skúšobným LNG. Na preverenie tejto kompatibility sa používa postup opísaný v prílohe 5D.

3.2.   Prevádzkové špecifikácie

3.2.1.   Kontrolný ventil LNG je skonštruovaný tak, aby odolal tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa) bez vzniku netesností a deformácií pri kryogénnej teplote.

3.2.2.   Kontrolný ventil LNG musí byť konštruovaný tak, aby bol nepriepustný (zvonka) pri tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa) (pozri prílohu 5B) s teplotami uvedenými v prílohe 5O.

3.2.3.   Kontrolný ventil LNG, ktorý sa nachádza v normálnej pracovnej polohe stanovenej výrobcom, sa podrobí 7 000 operáciám pri kryogénnej teplote (pozri prílohu 5O) a následne sa deaktivuje. Kontrolný ventil si musí zachovať nepriepustnosť (zvonka) pri tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa) (pozri prílohu 5B).

3.2.4.   Kontrolný ventil LNG je skonštruovaný tak, aby pracoval pri teplotách uvedených v prílohe 5O.

3.3.   Kontrolný ventil LNG musí spĺňať požiadavky skúšobných postupov na komponent triedy 5.

4.   BEZPEČNOSTNÝ TLAKOVÝ VENTIL LNG

4.1.   Materiály, z ktorých pozostáva bezpečnostný tlakový ventil LNG a ktoré sú pri prevádzke v kontakte s LNG, sú kompatibilné so skúšobným LNG. Na preverenie tejto kompatibility sa používa postup opísaný v prílohe 5D.

4.2.   Prevádzkové špecifikácie

4.2.1.   Bezpečnostný tlakový ventil LNG triedy 5 musí byť konštruovaný tak, aby pri kryogénnej teplote odolal tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa) s uzavretým výstupným otvorom.

4.2.2.   Bezpečnostný tlakový ventil a bezpečnostné tlakové zariadenie triedy 5 sú skonštruované tak, aby boli nepriepustné pri tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa) pri uzavretých výstupných otvoroch (pozri prílohu 5B).

4.3.   Bezpečnostný tlakový ventil LNG je skonštruovaný tak, aby pracoval pri teplotách uvedených v prílohe 5O.

4.4.   Bezpečnostný tlakový ventil LNG musí spĺňať požiadavky skúšobných postupov na komponent triedy 5.

5.   PREPADOVÝ VENTIL LNG

5.1.   Materiály, z ktorých pozostáva prepadový ventil LNG a ktoré sú pri prevádzke v kontakte s LNG, sú kompatibilné so skúšobným LNG. Na preverenie tejto kompatibility sa používa postup opísaný v prílohe 5D.

5.2.   Prevádzkové špecifikácie

5.2.1.   Prepadový ventil LNG, ak nie je integrovaný v nádrži, je skonštruovaný tak, aby odolal tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa) pri kryogénnej teplote.

5.2.2.   Prepadový ventil LNG, ak sa nenamontuje vo vnútri nádrže, musí byť konštruovaný tak, aby bol zvonka nepriepustný (príloha 5B) pri tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku (MPa).

5.2.3.   Prepadový ventil LNG je skonštruovaný tak, aby pracoval pri teplotách uvedených v prílohe 5O.

5.3.   Prepadový ventil LNG musí byť konštruovaný s obtokom (vnútorná netesnosť), ktorý umožní vyrovnanie tlakov.

5.4.   Prepadový ventil musí pracovať pri maximálne 10 % nad a minimálne 20 % pod menovitou hmotnostnou prietokovou kapacitou stanovenou výrobcom, pri ktorej sa uzatvorí.

5.4.1.   Skúškam sa podrobia tri vzorky z každej veľkosti a prevedenie ventilu. Ventil LNG určený na používanie len s kvapalinou sa má skúšať s vodou. S výnimkou uvedenou v bode 5.4.3 sa vykonajú osobitné skúšky s každou vzorkou namontovanou vo vertikálnej, horizontálnej a prevrátenej polohe.

5.4.2.   Skúška s vodou sa má vykonať s použitím prietokomeru pre kvapaliny (alebo jeho ekvivalentu) inštalovaného v potrubnom systéme, v ktorom je dostatočný tlak na zabezpečenie požadovaného prietoku.

Systém musí zahŕňať vstupný piezometer alebo trubicu, ktorej rozmer je aspoň o jeden rozmer trubice väčší než je veľkosť ventilu, ktorý sa má skúšať, s kontrolným ventilom prietoku zapojeným medzi prietokomer a piezometer. Na zníženie účinku tlakového rázu, keď sa uzatvára prepadový ventil, sa môže použiť hadica alebo hydrostatický odľahčovací ventil, respektíve oboje.

5.4.3.   Ventil určený na inštaláciu len v jednej polohe sa skúša len v tejto polohe.

5.5.   Keď je prepadový ventil LNG v zavretej polohe, prietok v obtoku cez ventil nesmie presiahnuť prietok vzduchu stanovený výrobcom v cm3/minútu pri prevádzkovom tlaku.

5.6.   Zariadenie musí spĺňať požiadavky skúšobných postupov na komponenty triedy 5.

6.   RUČNE OVLÁDANÝ VENTIL LNG

6.1.   Materiály, z ktorých pozostáva ručne ovládaný ventil LNG a ktoré sú pri prevádzke v kontakte s LNG, sú kompatibilné so skúšobným LNG. Na preverenie tejto kompatibility sa používa postup opísaný v prílohe 5D.

6.2.   Prevádzkové špecifikácie

6.2.1.   Zariadenie ručne ovládaného ventilu LNG v triede 5 je skonštruované tak, aby odolalo tlaku vo výške 1,5-násobku pracovného tlaku pri kryogénnej teplote.

6.2.2.   Zariadenie ručne ovládaného ventilu LNG v triede 5 je skonštruované tak, aby pracovalo pri teplote od – 162 °C to 85 °C.

6.3.   Požiadavky na zariadenie ručne ovládaného ventilu LNG

Jedna vzorka sa podrobí únavovej skúške pri frekvencii tlakových cyklov nepresahujúcej 4 cykly za minútu takto:

Udržiava sa pri teplote – 162 °C alebo nižšej, zatiaľ čo sa počas 100 cyklov menia tlaky od 0 po pracovný tlak WP. Maximálny krútiaci moment ventilu musí potom zodpovedať sile vo výške 2-násobku sily uvedenej v tabuľke 5.3 v prílohe 5L. Po tejto skúške musí ručne ovládaný ventil LNG spĺňať požiadavky skúšky na vonkajšiu netesnosť uvedené v prílohe 5B.

Ak počas tejto skúšky dôjde k zamŕzaniu, ručne ovládaný ventil LNG sa odmrazí a vysuší.

6.4.   Ručne ovládaný ventil LNG musí spĺňať požiadavky skúšobných postupov na komponent triedy 5.

---

PRÍLOHA 4O

USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA PALIVOVÉHO ČERPADLA LNG

1.   ÚČELOM TEJTO PRÍLOHY JE VYMEDZIŤ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA PALIVOVÉHO ČERPADLA LNG.

2.   POŽIADAVKY NA PALIVOVÉ ČERPADLO LNG:

2.1.   Materiály, z ktorých pozostáva palivové čerpadlo LNG a ktoré sú pri prevádzke v kontakte s LNG, sú kompatibilné so skúšobným LNG. Na preverenie tejto kompatibility sa používa postup opísaný v prílohe 5D.

2.2.   Palivové čerpadlo LNG v triede 5 je skonštruované tak, aby pracovalo pri teplote od – 162 °C to 85 °C.

2.3.   Zariadenie musí spĺňať požiadavky skúšobných postupov na komponenty triedy 5.

2.4.   Palivové čerpadlo LNG musí byť konštruované tak, aby sa zabránilo zachytávaniu LNG.

2.5.   Musia byť k dispozícii prostriedky na bezpečné spracovanie LNG, ktorý sa nachádza v palivovom čerpadle, keď motor vypne bez toho, aby sa tlak zvýšil nad maximálne bezpečný pracovný tlak.

2.6.   Palivové čerpadlo LNG musí byť vybavené zariadením na reguláciu tlaku, aby sa udržal tlak v rámci rozsahu prevádzkového tlaku.

2.6.1.   Namiesto zariadenia na reguláciu tlaku sa môže využiť obmedzenie energie dodávanej ovládacím mechanizmom.

2.6.2.   Namiesto zariadenia na reguláciu tlaku sa môže využiť elektronický riadiaci systém.

2.6.3.   Nie je povolené, aby počas normálneho fungovania zariadenie na reguláciu tlaku vypúšťalo zemný plyn do atmosféry.

2.7.   Palivové čerpadlo LNG musí byť vybavené bezpečnostným tlakovým ventilom na obmedzenie tlaku na maximálny bezpečný pracovný tlak čerpadla.

2.7.1.   Namiesto bezpečnostného tlakového ventilu čerpadla sa môže využiť bezpečnostný tlakový ventil palivového systému, ak s odľahčovaním tlaku v systému súčasne odľahčuje tlak v čerpadle.

2.8.   Palivové čerpadlo LNG môže fungovať predtým, než sa naštartuje motor, aby sa dosiahol požadovaný tlak v palivovom systéme. Pri tejto funkcii sa palivo neprivádza do motora, ak tento nie je v chode.

3.   POUŽITEĽNÉ SKÚŠOBNÉ POSTUPY:

3.1.   Palivové čerpadlo LNG namontované vo vnútri nádrže:

| Skúška kompatibility LNG | Príloha 5D |
| --- | --- |
| Odolnosť voči suchému teplu | Príloha 5F |
| Ozónové starnutie | Príloha 5G |
| Skúška pri nízkej teplote | Príloha 5P |

Skúška kompatibility LNG

Príloha 5D

Odolnosť voči suchému teplu

Príloha 5F

Ozónové starnutie

Príloha 5G

Skúška pri nízkej teplote

Príloha 5P

3.2.   Palivové čerpadlo LNG namontované zvonka nádrže:

| Pretlak alebo pevnosť | Príloha 5A |
| --- | --- |
| Vonkajšia netesnosť | Príloha 5B |
| Kompatibilita s LNG | Príloha 5D |
| Odolnosť voči korózii | Príloha 5E |
| Odolnosť voči suchému teplu | Príloha 5F |
| Ozónové starnutie | Príloha 5G |
| Teplotný cyklus | Príloha 5H |
| Odolnosť voči vibráciám | Príloha 5N |
| Skúška pri nízkej teplote | Príloha 5P |

Pretlak alebo pevnosť

Príloha 5A

Vonkajšia netesnosť

Príloha 5B

Kompatibilita s LNG

Príloha 5D

Odolnosť voči korózii

Príloha 5E

Odolnosť voči suchému teplu

Príloha 5F

Ozónové starnutie

Príloha 5G

Teplotný cyklus

Príloha 5H

Odolnosť voči vibráciám

Príloha 5N

Skúška pri nízkej teplote

Príloha 5P

---

PRÍLOHA 5

SKÚŠOBNÉ POSTUPY

1.   KLASIFIKÁCIA

1.1.   Komponenty CNG určené na používanie vo vozidlách sú klasifikované podľa maximálneho pracovného tlaku a funkcie podľa bodu 2 tohto predpisu. Komponenty LNG určené na používanie vo vozidlách sa klasifikujú vzhľadom na minimálnu teplotu podľa bodu 3 tohto predpisu.

1.2.   Klasifikácia komponentov určuje skúšky, ktoré sa musia vykonať pri typovom schvaľovaní komponentov alebo ich častí.

2.   POUŽITEĽNÉ SKÚŠOBNÉ POSTUPY:

V tabuľke 5.1 sú uvedené uplatňované skúšobné postupy v závislosti od klasifikácie.

Tabuľka 5.1

| Skúška | Trieda 0 | Trieda 1 | Trieda 2 | Trieda 3 | Trieda 4 | Trieda 5 | Príloha |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pretlak alebo pevnosť | X | X | X | X | O | X | 5A |
| Vonkajšia netesnosť | X | X | X | X | O | X | 5B |
| Vnútorná netesnosť | A | A | A | A | O | A | 5C |
| Skúšky životnosti | A | A | A | A | O | A | 5L |
| Kompatibilita s CNG/LNG | A | A | A | A | A | A | 5D |
| Odolnosť voči korózii | X | X | X | X | X | A | 5E |
| Odolnosť voči suchému teplu | A | A | A | A | A | A | 5F |
| Ozónové starnutie | A | A | A | A | A | A | 5G |
| Deštruktívne skúšky | X | O | O | O | O | A | 5M |
| Teplotný cyklus | A | A | A | A | O | A | 5H |
| Tlakový cyklus | X | O | O | O | O | A | 5I |
| Odolnosť voči vibráciám | A | A | A | A | O | A | 5N |
| Prevádzkové teploty | X | X | X | X | X | X | 5O |
| Nízka teplota LNG | O | O | O | O | O | X | 5P |
| X | = | uplatniteľné |
| O | = | neuplatniteľné |
| A | = | podľa potreby |

Skúška

Trieda 0

Trieda 1

Trieda 2

Trieda 3

Trieda 4

Trieda 5

Príloha

Pretlak alebo pevnosť

X

X

X

X

O

X

5A

Vonkajšia netesnosť

X

X

X

X

O

X

5B

Vnútorná netesnosť

A

A

A

A

O

A

5C

Skúšky životnosti

A

A

A

A

O

A

5L

Kompatibilita s CNG/LNG

A

A

A

A

A

A

5D

Odolnosť voči korózii

X

X

X

X

X

A

5E

Odolnosť voči suchému teplu

A

A

A

A

A

A

5F

Ozónové starnutie

A

A

A

A

A

A

5G

Deštruktívne skúšky

X

O

O

O

O

A

5M

Teplotný cyklus

A

A

A

A

O

A

5H

Tlakový cyklus

X

O

O

O

O

A

5I

Odolnosť voči vibráciám

A

A

A

A

O

A

5N

Prevádzkové teploty

X

X

X

X

X

X

5O

Nízka teplota LNG

O

O

O

O

O

X

5P

X

=

uplatniteľné

O

=

neuplatniteľné

A

=

podľa potreby

Poznámky:

a)   Vnútorná netesnosť: Uplatňuje sa v prípade, že trieda daného komponentu zahŕňa vnútorné sedlá ventilov, ktoré sú bežne uzavreté, keď je motor v stave „vypnuté“ (OFF).

b)   Skúška životnosti: Uplatňuje sa v prípade, že trieda daného komponentu zahŕňa zabudované časti, ktoré sa opakovane pohybujú počas prevádzky motora.

c)   Kompatibilita s CNG, odolnosť voči suchému teplu, ozónové starnutie: Uplatňuje sa v prípade, že trieda daného komponentu zahŕňa syntetické/nekovové časti.

d)   Skúška teplotnými cyklami: Uplatňuje sa v prípade, že trieda daného komponentu zahŕňa syntetické/nekovové časti.

e)   Skúška odolnosti voči vibráciám: Uplatňuje sa v prípade, že trieda daného komponentu pozostáva z integrálnych častí, ktoré sa opakovane pohybujú počas prevádzky motora.

Materiály používané na komponenty musia mať písomné technické parametre, ktoré spĺňajú alebo prekračujú (skúšobné) požiadavky stanovené v tejto prílohe, pokiaľ ide o:

| a) | teplotu; |
| --- | --- |

a)

teplotu;

| b) | tlak; |
| --- | --- |

b)

tlak;

| c) | kompatibilitu CNG/LNG; |
| --- | --- |

c)

kompatibilitu CNG/LNG;

| d) | životnosť. |
| --- | --- |

d)

životnosť.

3.   VŠEOBECNÉ POŽIADAVKY

3.1.   V prípade CNG sa skúšky netesnosti musia vykonávať s natlakovaným plynom, ako vzduch alebo dusík. V prípade LNG sa použije kryogénna tekutina.

3.2.   Na dosiahnutie požadovaného tlaku pre hydrostatickú skúšku pevnosti sa môže použiť voda alebo iná kvapalina.

3.3.   Skúšobný interval pri skúške netesnosti alebo hydrostatickej skúške pevnosti nesmie byť kratší ako 3 minúty.

PRÍLOHA 5A

PRETLAKOVÁ SKÚŠKA (SKÚŠKA PEVNOSTI)

| 1. | Komponent obsahujúci CNG/LNG musí odolať bez akejkoľvek viditeľnej známky roztrhnutia alebo trvalej deformácie hydraulickému tlaku vo výške 1,5- až 2-násobku maximálneho pracovného tlaku počas minimálne 3 minút pri izbovej teplote a so zapojenými výstupnými vývodmi vo vysokotlakovej časti. Ako skúšobné médium môže byť použitá voda alebo akákoľvek iná vhodná hydraulická kvapalina. |
| --- | --- |

1.

Komponent obsahujúci CNG/LNG musí odolať bez akejkoľvek viditeľnej známky roztrhnutia alebo trvalej deformácie hydraulickému tlaku vo výške 1,5- až 2-násobku maximálneho pracovného tlaku počas minimálne 3 minút pri izbovej teplote a so zapojenými výstupnými vývodmi vo vysokotlakovej časti. Ako skúšobné médium môže byť použitá voda alebo akákoľvek iná vhodná hydraulická kvapalina.

| 2. | Vzorky, ktoré boli predtým podrobené skúške životnosti podľa prílohy 5L, sa majú pripojiť k zdroju hydrostatického tlaku. Do prívodových rúrok zdroja hydrostatického tlaku sa namontuje uzatvárací ventil a tlakomer s tlakom vo výške minimálne 1,5-násobku a maximálne 2-násobku skúšobného tlaku. |
| --- | --- |

2.

Vzorky, ktoré boli predtým podrobené skúške životnosti podľa prílohy 5L, sa majú pripojiť k zdroju hydrostatického tlaku. Do prívodových rúrok zdroja hydrostatického tlaku sa namontuje uzatvárací ventil a tlakomer s tlakom vo výške minimálne 1,5-násobku a maximálne 2-násobku skúšobného tlaku.

| 3. | V tabuľke 5.2 sú uvedené hodnoty pracovných a deštruktívnych skúšobných tlakov podľa klasifikácie uvedenej v bode 2 tohto predpisu.

  Tabuľka 5.2








  Klasifikácia komponentov | Pracovný tlak
  [kPa] | Pretlak
  [kPa] |
| --- | --- | --- | --- |
| Trieda 0 | 3 000 < p < 26 000 | 1,5-násobok pracovného tlaku |
| Trieda 1 | 450 < p < 3 000 | 1,5-násobok pracovného tlaku |
| Trieda 2 | 20 < p < 450 | 2-násobok pracovného tlaku |
| Trieda 3 | 450 < p < 3 000 | 2-násobok pracovného tlaku |
| Trieda 5 | podľa špecifikácií výrobcu | 1,5-násobok pracovného tlaku |

3.

V tabuľke 5.2 sú uvedené hodnoty pracovných a deštruktívnych skúšobných tlakov podľa klasifikácie uvedenej v bode 2 tohto predpisu.

Tabuľka 5.2

Klasifikácia komponentov

Pracovný tlak

[kPa]

Pretlak

[kPa]

Trieda 0

3 000 < p < 26 000

1,5-násobok pracovného tlaku

Trieda 1

450 < p < 3 000

1,5-násobok pracovného tlaku

Trieda 2

20 < p < 450

2-násobok pracovného tlaku

Trieda 3

450 < p < 3 000

2-násobok pracovného tlaku

Trieda 5

podľa špecifikácií výrobcu

1,5-násobok pracovného tlaku

PRÍLOHA 5B

SKÚŠKA VONKAJŠEJ NETESNOSTI

1.   Komponent musí byť pri skúške opísanej v bodoch 2 a 3 tejto prílohy bez netesností cez vretená alebo telesá ventilu alebo iné spoje a nesmie vykazovať známky pórovitosti v odliatku pri žiadnom aerostatickom tlaku v rozmedzí od 0 po tlak uvedený v tabuľke 5.2 prílohy 5A.

2.   Skúška musí byť vykonaná za týchto podmienok:

| a) | pri izbovej teplote; |
| --- | --- |

a)

pri izbovej teplote;

| b) | pri minimálnej prevádzkovej teplote; |
| --- | --- |

b)

pri minimálnej prevádzkovej teplote;

| c) | pri maximálnej prevádzkovej teplote. |
| --- | --- |

c)

pri maximálnej prevádzkovej teplote.

Hodnoty maximálnej a minimálnej prevádzkovej teploty sú uvedené v prílohe 5O.

3.   Pre CNG

Počas tejto skúšky sa zariadenie podrobované skúške (ZPS) pripojí k zdroju aerostatického tlaku. Automatický ventil a tlakomer s tlakom v rozpätí od najmenej 1,5-násobku do najviac 2-násobku skúšobného tlaku musia byť nainštalované na prívodné tlakovacie potrubie. Tlakomer sa má inštalovať medzi automatický ventil a vzorku podrobovanú skúške. Počas pôsobenia skúšobného tlaku na vzorku sa vzorka ponorí do vody na zistenie netesnosti, alebo sa použije iná rovnocenná metóda (meranie prietoku alebo pokles tlaku).

3.1.   Pre LNG

Počas tejto skúšky je vstup komponentu pripojený k zdroju kryogénnej kvapaliny s teplotou podľa tabuľky uvedenej v prílohe 5O alebo nižšou teplotou s pracovným tlakom stanoveným výrobcom. Prietok sa udržiava počas 0,5 hodiny.

4.   Vonkajšia netesnosť musí byť menšia ako požiadavky uvedené v prílohách alebo, ak nie sú uvedené žiadne požiadavky, vonkajšia netesnosť musí byť menšia ako 15 cm3/hodinu.

5.   Skúška pri vysokej teplote

Pre CNG

Komponent obsahujúci CNG so zapojeným vývodom, keď je vystavený tlaku plynu rovnajúcemu sa maximálnemu pracovnému tlaku, nesmie vykazovať pri maximálnej prevádzkovej teplote uvedenej v prílohe 5O netesnosť s únikom väčším ako 15 cm3/hodinu. Pri tejto teplote sa komponent kondicionuje najmenej 8 hodín.

5.1.   Pre LNG

Komponenty obsahujúce LNG nesmú vykazovať netesnosť s únikom väčším ako 15 cm3/hodinu s prietokom uvedeným v bode 3.1 na mieste vystavenom vonkajšej teplote pri maximálnej prevádzkovej teplote uvedenej v prílohe 5O.

6.   Skúška pri nízkej teplote

Pre CNG

Komponent obsahujúci CNG so zapojeným vývodom, keď je vystavený tlaku plynu rovnajúcemu sa maximálnemu pracovnému tlaku uvádzanému výrobcom, nesmie vykazovať pri minimálnej prevádzkovej teplote netesnosť s únikom väčším ako 15 cm3/hodinu. Pri tejto teplote sa komponent kondicionuje najmenej 8 hodín.

6.1.   Pre LNG

Komponenty obsahujúce LNG nesmú vykazovať netesnosť s únikom väčším ako 15 cm3/hodinu s prietokom uvedeným v bode 3.1 na mieste vystavenom vonkajšej teplote pri minimálnej prevádzkovej teplote uvedenej v prílohe 5O.

PRÍLOHA 5C

SKÚŠKA VNÚTORNEJ NETESNOSTI

| 1. | Na vzorkách ventilov alebo plniacej jednotky, ktoré boli predtým podrobené skúške na vonkajšiu netesnosť podľa prílohy 5B, sa vykonajú tieto skúšky. |
| --- | --- |

1.

Na vzorkách ventilov alebo plniacej jednotky, ktoré boli predtým podrobené skúške na vonkajšiu netesnosť podľa prílohy 5B, sa vykonajú tieto skúšky.

| 2. | Sedlá ventilov v uzavretej polohe nesmú vykazovať netesnosť pri žiadnej hodnote aerostatického tlaku v rozpätí od 0 do 1,5-násobku pracovného tlaku (kPa). V prípade komponentov LNG je použitou teplotou kryogénna teplota (pozri prílohu 5O). |
| --- | --- |

2.

Sedlá ventilov v uzavretej polohe nesmú vykazovať netesnosť pri žiadnej hodnote aerostatického tlaku v rozpätí od 0 do 1,5-násobku pracovného tlaku (kPa). V prípade komponentov LNG je použitou teplotou kryogénna teplota (pozri prílohu 5O).

| 3. | Jednosmerný ventil CNG vybavený pružným (elastickým) sedlom v uzavretej polohe nesmie vykazovať žiadnu netesnosť, keď je podrobovaný aerostatickému tlaku v rozpätí od 0 do 1,5-násobku pracovného tlaku (kPa). |
| --- | --- |

3.

Jednosmerný ventil CNG vybavený pružným (elastickým) sedlom v uzavretej polohe nesmie vykazovať žiadnu netesnosť, keď je podrobovaný aerostatickému tlaku v rozpätí od 0 do 1,5-násobku pracovného tlaku (kPa).

| 4. | Jednosmerný ventil CNG vybavený sedlom typu kov na kov v uzavretej polohe nesmie vykazovať žiadnu netesnosť v rozsahu väčšom ako 0,47 dm3/s, keď je podrobovaný aerostatickému rozdielu tlakov 138 kPa účinného tlaku. |
| --- | --- |

4.

Jednosmerný ventil CNG vybavený sedlom typu kov na kov v uzavretej polohe nesmie vykazovať žiadnu netesnosť v rozsahu väčšom ako 0,47 dm3/s, keď je podrobovaný aerostatickému rozdielu tlakov 138 kPa účinného tlaku.

| 5. | Sedlo horného jednosmerného ventilu CNG použitého v montážnej zostave plniacej jednotky v uzavretej polohe nesmie vykazovať netesnosť pri žiadnej hodnote aerostatického tlaku v rozpätí od 0 do 1,5-násobku pracovného tlaku (kPa). |
| --- | --- |

5.

Sedlo horného jednosmerného ventilu CNG použitého v montážnej zostave plniacej jednotky v uzavretej polohe nesmie vykazovať netesnosť pri žiadnej hodnote aerostatického tlaku v rozpätí od 0 do 1,5-násobku pracovného tlaku (kPa).

| 6. | Skúšky vnútornej netesnosti sa vykonávajú s prívodom do vzorky ventilu pripojeným k zdroju aerostatického tlaku s ventilom v uzavretej polohe a s otvoreným vývodom. Automatický ventil a tlakomer s tlakom v rozpätí od najmenej 1,5-násobku do najviac 2-násobku skúšobného tlaku sa nainštalujú na prívodné tlakovacie potrubie. Tlakomer sa má inštalovať medzi automatický ventil a vzorku podrobovanú skúške. Kým na ventil pôsobí skúšobný tlak, vykonáva sa pozorovanie úniku s otvoreným výstupným otvorom ponoreným do vody, ak nie je stanovené inak. |
| --- | --- |

6.

Skúšky vnútornej netesnosti sa vykonávajú s prívodom do vzorky ventilu pripojeným k zdroju aerostatického tlaku s ventilom v uzavretej polohe a s otvoreným vývodom. Automatický ventil a tlakomer s tlakom v rozpätí od najmenej 1,5-násobku do najviac 2-násobku skúšobného tlaku sa nainštalujú na prívodné tlakovacie potrubie. Tlakomer sa má inštalovať medzi automatický ventil a vzorku podrobovanú skúške. Kým na ventil pôsobí skúšobný tlak, vykonáva sa pozorovanie úniku s otvoreným výstupným otvorom ponoreným do vody, ak nie je stanovené inak.

| 7. | Súlad s bodmi 2 až 5 sa určí tak, že sa k vývodu ventilu pripojí trubica s určitou dĺžkou. Otvorený koniec tohto výstupného potrubia sa umiestni vnútri obráteného odmerného valca kalibrovaného v cm3. Prevrátená fľaša sa musí uzavrieť vodotesným uzáverom. Prístroj musí byť nastavený tak, že:






  a) | koniec vývodovej trubice sa umiestni približne 13 mm nad hladinou vody v prevrátenom odmernom valci a |
| --- | --- | --- |

7.

Súlad s bodmi 2 až 5 sa určí tak, že sa k vývodu ventilu pripojí trubica s určitou dĺžkou. Otvorený koniec tohto výstupného potrubia sa umiestni vnútri obráteného odmerného valca kalibrovaného v cm3. Prevrátená fľaša sa musí uzavrieť vodotesným uzáverom. Prístroj musí byť nastavený tak, že:

a)

koniec vývodovej trubice sa umiestni približne 13 mm nad hladinou vody v prevrátenom odmernom valci a

| b) | voda vnútri a mimo odmerného valca je na rovnakej úrovni. S takto vykonanými úpravami sa zaznamenáva hladina vody v odmernom valci. Pri ventile v uzavretej polohe, o ktorej sa predpokladá, že je výsledkom bežnej prevádzky, sa má do vstupu ventilu pod stanoveným skúšobným tlakom privádzať vzduch alebo dusík počas skúšobnej doby nie kratšej ako 2 minúty. Počas tejto doby sa v prípade potreby upraví vertikálna poloha odmerného valca, aby sa zachovala rovnaká hladina vody vnútri a mimo neho. |
| --- | --- |

b)

voda vnútri a mimo odmerného valca je na rovnakej úrovni. S takto vykonanými úpravami sa zaznamenáva hladina vody v odmernom valci. Pri ventile v uzavretej polohe, o ktorej sa predpokladá, že je výsledkom bežnej prevádzky, sa má do vstupu ventilu pod stanoveným skúšobným tlakom privádzať vzduch alebo dusík počas skúšobnej doby nie kratšej ako 2 minúty. Počas tejto doby sa v prípade potreby upraví vertikálna poloha odmerného valca, aby sa zachovala rovnaká hladina vody vnútri a mimo neho.

Na konci skúšobnej doby a pri rovnakej hladine vody vnútri i mimo odmerného valca sa znovu zaznamenáva hladina vody v odmernom valci. Zo zmeny objemu v odmernom valci sa vypočíta rýchlosť úniku podľa nasledujúceho vzorca:

Formula

kde:

| V1 | = | rýchlosť unikania v kubických centimetroch vzduchu alebo dusíka za hodinu, |
| --- | --- | --- |
| Vt | = | prírastok objemu v odmernom valci počas skúšky, |
| t | = | čas trvania skúšky v minútach, |
| P | = | barometrický tlak počas skúšky v kPa, |
| T | = | teplota okolia počas skúšky v K. |

V1

=

rýchlosť unikania v kubických centimetroch vzduchu alebo dusíka za hodinu,

Vt

=

prírastok objemu v odmernom valci počas skúšky,

t

=

čas trvania skúšky v minútach,

P

=

barometrický tlak počas skúšky v kPa,

T

=

teplota okolia počas skúšky v K.

| 8. | Namiesto uvedenej metódy sa únik môže merať pomocou prietokomeru inštalovaného na vstupnej strane skúšobného ventilu. Prietokomer musí byť spôsobilý presne indikovať pre použitú skúšobnú kvapalinu maximálne povolené prietokové rýchlosti úniku. |
| --- | --- |

8.

Namiesto uvedenej metódy sa únik môže merať pomocou prietokomeru inštalovaného na vstupnej strane skúšobného ventilu. Prietokomer musí byť spôsobilý presne indikovať pre použitú skúšobnú kvapalinu maximálne povolené prietokové rýchlosti úniku.

PRÍLOHA 5D

SKÚŠKA NA KOMPATIBILITU S CNG/LNG

| 1. | Nekovová časť v kontakte s CNG/LNG nesmie vykazovať nadmernú zmenu objemu alebo stratu hmotnosti.
  Odolnosť voči n-pentánu podľa normy ISO 1817 s týmito podmienkami:






  a) | médium: n-pentán; |
| --- | --- | --- |

1.

Nekovová časť v kontakte s CNG/LNG nesmie vykazovať nadmernú zmenu objemu alebo stratu hmotnosti.

Odolnosť voči n-pentánu podľa normy ISO 1817 s týmito podmienkami:

a)

médium: n-pentán;

| b) | teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817);

| c) | doba ponorenia: 72 hodín. |
| --- | --- |

c)

doba ponorenia: 72 hodín.

| 2. | Požiadavky:
  Maximálna zmena objemu 20 percent.
  Po skladovaní na vzduchu s teplotou 40 °C počas 48 hodín sa hmotnosť v porovnaní s pôvodnou hodnotou nesmie zmenšiť o viac ako 5 percent. |
| --- | --- |

2.

Požiadavky:

Maximálna zmena objemu 20 percent.

Po skladovaní na vzduchu s teplotou 40 °C počas 48 hodín sa hmotnosť v porovnaní s pôvodnou hodnotou nesmie zmenšiť o viac ako 5 percent.

PRÍLOHA 5E

SKÚŠKA ODOLNOSTI VOČI KORÓZII

Postup skúšky odolnosti voči korózii:

| 1. | Kovový komponent obsahujúci CNG/LNG vyhovuje skúškam netesnosti uvedeným v prílohách 5B a 5C a po podrobení sa 144-hodinovej skúške soľnou sprchou v súlade s normou ISO 15500-2 so všetkými prípojkami zavretými. |
| --- | --- |

1.

Kovový komponent obsahujúci CNG/LNG vyhovuje skúškam netesnosti uvedeným v prílohách 5B a 5C a po podrobení sa 144-hodinovej skúške soľnou sprchou v súlade s normou ISO 15500-2 so všetkými prípojkami zavretými.

| 2. | Medený alebo mosadzný komponent obsahujúci CNG/LNG vyhovuje skúškam netesnosti uvedeným v prílohách 5B a 5C a po podrobení sa 24-hodinovému ponoreniu do čpavku v súlade s normou ISO 15500-2 so všetkými prípojkami zavretými. |
| --- | --- |

2.

Medený alebo mosadzný komponent obsahujúci CNG/LNG vyhovuje skúškam netesnosti uvedeným v prílohách 5B a 5C a po podrobení sa 24-hodinovému ponoreniu do čpavku v súlade s normou ISO 15500-2 so všetkými prípojkami zavretými.

PRÍLOHA 5F

ODOLNOSŤ VOČI SUCHÉMU TEPLU

| 1. | Skúška sa musí vykonať v súlade s normou ISO 188. Skúšaný kus sa vystaví vzduchu na 168 hodín pri teplote rovnajúcej sa maximálnej prevádzkovej teplote. |
| --- | --- |

1.

Skúška sa musí vykonať v súlade s normou ISO 188. Skúšaný kus sa vystaví vzduchu na 168 hodín pri teplote rovnajúcej sa maximálnej prevádzkovej teplote.

| 2. | Povolená zmena pevnosti v ťahu nesmie prekročiť + 25 %. Povolená zmena predĺženia pri pretrhnutí nesmie prekročiť tieto hodnoty:






  a) | maximálne zväčšenie 10 %, |
| --- | --- | --- |

2.

Povolená zmena pevnosti v ťahu nesmie prekročiť + 25 %. Povolená zmena predĺženia pri pretrhnutí nesmie prekročiť tieto hodnoty:

a)

maximálne zväčšenie 10 %,

| b) | maximálne zmenšenie 30 %. |
| --- | --- |

b)

maximálne zmenšenie 30 %.

PRÍLOHA 5G

OZÓNOVÉ STARNUTIE

| 1. | Skúška sa musí vykonať v súlade s normou ISO 1431/1.
  Skúšobný kus, ktorý sa musí natiahnuť na predĺženie o 20 percent, sa počas 72 hodín vystaví vzduchu pri teplote 40 °C s koncentráciou ozónu 50 častíc na sto miliónov. |
| --- | --- |

1.

Skúška sa musí vykonať v súlade s normou ISO 1431/1.

Skúšobný kus, ktorý sa musí natiahnuť na predĺženie o 20 percent, sa počas 72 hodín vystaví vzduchu pri teplote 40 °C s koncentráciou ozónu 50 častíc na sto miliónov.

| 2. | V skúšobných vzorkách nie sú prípustné žiadne trhliny. |
| --- | --- |

2.

V skúšobných vzorkách nie sú prípustné žiadne trhliny.

PRÍLOHA 5H

SKÚŠKA TEPLOTNÝMI CYKLAMI

Nekovové časti obsahujúce CNG/LNG musia po absolvovaní 96-hodinovej skúšky na teplotné cykly od minimálnej prevádzkovej teploty až po maximálnu prevádzkovú teplotu s dĺžkou cyklu 120 minút pri maximálnom pracovnom tlaku spĺňať požiadavky skúšok netesnosti uvedené v prílohách 5B a 5C.

PRÍLOHA 5I

SKÚŠKA TLAKOVÝMI CYKLAMI UPLATNITEĽNÁ LEN NA FĽAŠE

(pozri prílohu 3)

PRÍLOHA 5J A 5K —

nestanovené

PRÍLOHA 5L

SKÚŠKA ŽIVOTNOSTI (NEPRETRŽITÁ PREVÁDZKA)

1.   SKÚŠOBNÁ METÓDA PRE KOMPONENTY CNG

1.1.   Komponent sa pripojí k zdroju natlakovaného suchého vzduchu alebo dusíka pomocou vhodných úchytiek a podrobí sa niekoľkým cyklom určeným pre daný konkrétny komponent. Cyklus pozostáva z jedného otvorenia a jedného zatvorenia komponentu na čas najmenej 10 ± 2 sekundy.

| a) | Cyklovanie pri izbovej teplote
  Komponent sa prevádzkuje počas 96 % z celkového počtu cyklov pri izbovej teplote a pri menovitom prevádzkovom tlaku. Počas doby mimo cyklu by sa mal tlak za skúšobným zariadením nechať poklesnúť na 50 % skúšobného tlaku. Potom sa komponent považuje za vyhovujúci z hľadiska skúšky netesnosti podľa prílohy 5B pri izbovej teplote. Na účely skúšania netesnosti možno túto časť skúšky prerušovať v 20-percentných intervaloch. |
| --- | --- |

a)

Cyklovanie pri izbovej teplote

Komponent sa prevádzkuje počas 96 % z celkového počtu cyklov pri izbovej teplote a pri menovitom prevádzkovom tlaku. Počas doby mimo cyklu by sa mal tlak za skúšobným zariadením nechať poklesnúť na 50 % skúšobného tlaku. Potom sa komponent považuje za vyhovujúci z hľadiska skúšky netesnosti podľa prílohy 5B pri izbovej teplote. Na účely skúšania netesnosti možno túto časť skúšky prerušovať v 20-percentných intervaloch.

| b) | Cyklovanie pri vysokej teplote
  Komponent sa prevádzkuje počas 2 % z celkového počtu cyklov pri príslušnej maximálnej teplote stanovenej pri menovitom prevádzkovom tlaku. Komponent sa považuje za vyhovujúci z hľadiska skúšky netesnosti podľa prílohy 5B pri príslušnej maximálnej teplote po dokončení cyklov pri vysokej teplote. |
| --- | --- |

b)

Cyklovanie pri vysokej teplote

Komponent sa prevádzkuje počas 2 % z celkového počtu cyklov pri príslušnej maximálnej teplote stanovenej pri menovitom prevádzkovom tlaku. Komponent sa považuje za vyhovujúci z hľadiska skúšky netesnosti podľa prílohy 5B pri príslušnej maximálnej teplote po dokončení cyklov pri vysokej teplote.

| c) | Cyklovanie pri nízkej teplote
  Komponent sa prevádzkuje počas 2 % z celkového počtu cyklov pri príslušnej minimálnej teplote stanovenej pri menovitom prevádzkovom tlaku. Komponent sa považuje za vyhovujúci z hľadiska skúšky netesnosti podľa prílohy 5B pri príslušnej minimálnej teplote určenej po dokončení cyklov pri nízkej teplote.
  Po dokončení cyklov a zopakovaní skúšky na tesnosť musí byť komponent schopný úplne sa otvárať a zatvárať pri krútiacom momente menšom než ten, ktorý je uvedený v tabuľke 5.3 ako moment aplikovaný na rúčku komponentu v smere úplného otvorenia a potom v smere opačnom.

  Tabuľka 5.3







  Veľkosť vstupu komponentu (mm) | Maximálny krútiaci moment (Nm) |
| --- | --- | --- |
| 6 | 1,7 |
| 8 alebo 10 | 2,3 |
| 12 | 2,8 |

c)

Cyklovanie pri nízkej teplote

Komponent sa prevádzkuje počas 2 % z celkového počtu cyklov pri príslušnej minimálnej teplote stanovenej pri menovitom prevádzkovom tlaku. Komponent sa považuje za vyhovujúci z hľadiska skúšky netesnosti podľa prílohy 5B pri príslušnej minimálnej teplote určenej po dokončení cyklov pri nízkej teplote.

Po dokončení cyklov a zopakovaní skúšky na tesnosť musí byť komponent schopný úplne sa otvárať a zatvárať pri krútiacom momente menšom než ten, ktorý je uvedený v tabuľke 5.3 ako moment aplikovaný na rúčku komponentu v smere úplného otvorenia a potom v smere opačnom.

Tabuľka 5.3

Veľkosť vstupu komponentu (mm)

Maximálny krútiaci moment (Nm)

6

1,7

8 alebo 10

2,3

12

2,8

1.2.   Táto skúška sa vykonáva pri príslušnej špecifikovanej maximálnej teplote a zopakuje sa pri teplote – 40 °C.

1.3.   Skúšky životnosti pre produkty LNG sú uvedené v príslušných špecifických prílohách 4I až 4O.

PRÍLOHA 5M

DEŠTRUKTÍVNA SKÚŠKA POUŽITEĽNÁ LEN NA NÁDOBY NA CNG

(Pozri prílohu 3A)

PRÍLOHA 5N

SKÚŠKA NA ODOLNOSŤ VOČI VIBRÁCIÁM

1.   Po 6-hodinovom pôsobení vibrácií podľa uvedenej skúšobnej metódy musia všetky komponenty s pohyblivými časťami zostať nepoškodené i funkčné a musia vyhovieť skúške komponentu na netesnosť.

2.   Skúšobná metóda

2.1.   Komponent sa upevní v aparatúre a podrobí sa vibráciám na 2 hodiny pri 17 Hz s amplitúdou 1,5 mm (0,06 palca) v každej z troch smerových osí. Po 6 hodinách vibrácií musí komponent vyhovovať prílohe 5C.

PRÍLOHA 5O

PREVÁDZKOVÉ TEPLOTY

Prevádzkové teploty sú tieto:

| | Priestor motora | Namontované na motore | V kabíne |
| --- | --- | --- | --- |
| Mierny režim (M) | – 20 °C až 105 °C | – 20 °C až 120 °C | – 20 °C až 85 °C |
| Studený režim (C) | – 40 °C až 105 °C | – 40 °C až 120 °C | – 40 °C až 85 °C |
| LNG (L) | – 162 °C až 105 °C | – 162 °C až 120 °C | – 162 °C až 85 °C |

Priestor motora

Namontované na motore

V kabíne

Mierny režim (M)

– 20 °C až 105 °C

– 20 °C až 120 °C

– 20 °C až 85 °C

Studený režim (C)

– 40 °C až 105 °C

– 40 °C až 120 °C

– 40 °C až 85 °C

LNG (L)

– 162 °C až 105 °C

– 162 °C až 120 °C

– 162 °C až 85 °C

Poznámka – Teplota LNG (L) je teplota kvapaliny vo vnútri komponentov. Pre teploty okolia sa použijú teploty M alebo C. Keďže pri LNG teplota nasýtenia a tlak sú v priamom vzťahu, ako je zrejmé z tabuľky uvedenej nižšie, pre komponenty LNG sa na základe opísaného skúšobného tlaku povoľujú vyššie minimálne teploty.

| Teplota (°C) | Tlak (bar) |
| --- | --- |
| – 161,6 | 0 |
| – 152,5 | 1 |
| – 146,4 | 2 |
| – 141,7 | 3 |
| – 137,8 | 4 |
| – 134,4 | 5 |
| – 131,4 | 6 |
| – 128,7 | 7 |
| – 126,3 | 8 |
| – 124,0 | 9 |
| – 121,9 | 10 |
| – 119,9 | 11 |
| – 118,1 | 12 |
| – 116,3 | 13 |
| – 114,6 | 14 |
| – 113,0 | 15 |
| – 111,5 | 16 |
| – 110,0 | 17 |
| – 108,6 | 18 |
| – 107,3 | 19 |
| – 106,0 | 20 |
| – 104,7 | 21 |
| – 103,5 | 22 |
| – 102,3 | 23 |
| – 101,2 | 24 |

Teplota (°C)

Tlak (bar)

– 161,6

0

– 152,5

1

– 146,4

2

– 141,7

3

– 137,8

4

– 134,4

5

– 131,4

6

– 128,7

7

– 126,3

8

– 124,0

9

– 121,9

10

– 119,9

11

– 118,1

12

– 116,3

13

– 114,6

14

– 113,0

15

– 111,5

16

– 110,0

17

– 108,6

18

– 107,3

19

– 106,0

20

– 104,7

21

– 103,5

22

– 102,3

23

– 101,2

24

Zdroj: http://webbook.nist.gov/chemistry/fluid/Saturation.

PRÍLOHA 5P

LNG – SKÚŠKA PRI NÍZKEJ TEPLOTE

| 1. | Komponent sa prevádzkuje počas 96 % z celkového počtu cyklov (uvedené v prílohe 4 týkajúcej sa daného výrobku) pri teplote nižšej než – 162 °C a pracovnom tlaku. |
| --- | --- |

1.

Komponent sa prevádzkuje počas 96 % z celkového počtu cyklov (uvedené v prílohe 4 týkajúcej sa daného výrobku) pri teplote nižšej než – 162 °C a pracovnom tlaku.

| 2. | Komponent sa prevádzkuje počas 4 % z celkového počtu cyklov pri príslušnej maximálnej teplote (uvedenej v prílohe 5O) a pracovnom tlaku a musí po skončení teplotných cyklov spĺňať požiadavky príloh 5B a 5C. |
| --- | --- |

2.

Komponent sa prevádzkuje počas 4 % z celkového počtu cyklov pri príslušnej maximálnej teplote (uvedenej v prílohe 5O) a pracovnom tlaku a musí po skončení teplotných cyklov spĺňať požiadavky príloh 5B a 5C.

| 3. | Na účely skúšania netesnosti možno v prípade potreby túto skúšku prerušovať v 20-percentných intervaloch. |
| --- | --- |

3.

Na účely skúšania netesnosti možno v prípade potreby túto skúšku prerušovať v 20-percentných intervaloch.

| 4. | Po skúške tlakovými cyklami sa vykoná hydrostatická skúška. |
| --- | --- |

4.

Po skúške tlakovými cyklami sa vykoná hydrostatická skúška.

PRÍLOHA 5Q

KOMPATIBILITA S KVAPALINAMI NEKOVOVÝCH ČASTÍ VÝMENNÍKA TEPLA

| 1. | Skúšobné vzorky sa ponoria do média výmenníka tepla na 168 hodín pri teplote 90 °C, potom sa sušia 48 hodín pri teplote 40 °C. Zloženie média výmenníka tepla použitého na skúšku: voda/kvapalný etylénglykol 50 %/50 %. |
| --- | --- |

1.

Skúšobné vzorky sa ponoria do média výmenníka tepla na 168 hodín pri teplote 90 °C, potom sa sušia 48 hodín pri teplote 40 °C. Zloženie média výmenníka tepla použitého na skúšku: voda/kvapalný etylénglykol 50 %/50 %.

| 2. | Skúška sa považuje za vyhovujúcu, ak je zmena objemu menšia ako 20 %, zmena hmotnosti menšia ako 5 %, zmena pevnosti v ťahu menej ako – 25 % a zmena predĺženia pri pretrhnutí v rozsahu – 30 % až + 10 %. |
| --- | --- |

2.

Skúška sa považuje za vyhovujúcu, ak je zmena objemu menšia ako 20 %, zmena hmotnosti menšia ako 5 %, zmena pevnosti v ťahu menej ako – 25 % a zmena predĺženia pri pretrhnutí v rozsahu – 30 % až + 10 %.

---

PRÍLOHA 6

USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA IDENTIFIKAČNEJ ZNAČKY CNG PRE VOZIDLÁ KATEGÓRIE M2 A M3, N2 A N3

(bod 18.1.8.1 tohto predpisu)

Znak pozostáva z nálepky, ktorá musí byť odolná voči poveternostným podmienkam.

Farba a rozmery nálepky musia spĺňať tieto požiadavky:

| Farby: |
| --- |
| Pozadie: | zelené |
| Okraj: | biely alebo biely reflexný |
| Písmená: | biele alebo biele reflexné |
| Rozmery: |
| Šírka okraja: | 4 – 6 mm |
| Výška písma: | ≥ 25 mm |
| Hrúbka písma: | ≥ 4 mm |
| Šírka nálepky: | 110 – 150 mm |
| Výška nálepky: | 80 – 110 mm |

Farby:

Pozadie:

zelené

Okraj:

biely alebo biely reflexný

Písmená:

biele alebo biele reflexné

Rozmery:

Šírka okraja:

4 – 6 mm

Výška písma:

≥ 25 mm

Hrúbka písma:

≥ 4 mm

Šírka nálepky:

110 – 150 mm

Výška nálepky:

80 – 110 mm

Nápis „CNG“ musí byť umiestnený v strede nálepky.

---

PRÍLOHA 7

USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA IDENTIFIKAČNEJ ZNAČKY LNG PRE VOZIDLÁ KATEGÓRIE M2 A M3, N2 A N3

(bod 18.1.8.2 tohto predpisu)

Znak pozostáva z nálepky, ktorá musí byť odolná voči poveternostným podmienkam.

Farba a rozmery nálepky musia spĺňať tieto požiadavky:

| Farby: |
| --- |
| Pozadie: | zelené |
| Okraj: | biely alebo biely reflexný |
| Písmená: | biele alebo biele reflexné |
| Rozmery: |
| Šírka okraja: | 4 – 6 mm |
| Výška písma: | ≥ 25 mm |
| Hrúbka písma: | ≥ 4 mm |
| Šírka nálepky: | 110 – 150 mm |
| Výška nálepky: | 80 – 110 mm |

Farby:

Pozadie:

zelené

Okraj:

biely alebo biely reflexný

Písmená:

biele alebo biele reflexné

Rozmery:

Šírka okraja:

4 – 6 mm

Výška písma:

≥ 25 mm

Hrúbka písma:

≥ 4 mm

Šírka nálepky:

110 – 150 mm

Výška nálepky:

80 – 110 mm

Nápis „LNG“ musí byť umiestnený v strede nálepky.

---

| 30.6.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 166/170 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 166/170

---

Právny účinok podľa medzinárodného práva verejného majú iba originálne texty EHK OSN. Status tohto predpisu a dátum nadobudnutia jeho platnosti je potrebné overiť v poslednom znení dokumentu EHK OSN o statuse TRANS/WP.29/343, ktorý je k dispozícii na internetovej stránke:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 120 – Jednotné ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania spaľovacích motorov montovaných do poľnohospodárskych a lesných traktorov a do necestných pojazdných strojov, pokiaľ ide o meranie čistého výkonu, čistého krútiaceho momentu a špecifickej spotreby paliva [2015/1000]

Obsahuje celý platný text vrátane:

série zmien 01 predpisu – dátum nadobudnutia platnosti: 26. júl 2012.

OBSAH

PREDPIS

| 1. | Rozsah pôsobnosti |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vymedzenie pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Žiadosť o typové schválenie |
| --- | --- |

3.

| 4. | Typové schválenie |
| --- | --- |

4.

| 5. | Špecifikácie a skúšky |
| --- | --- |

5.

| 6. | Zhoda výroby |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sankcie v prípade nezhody výroby |
| --- | --- |

7.

| 8. | Zmeny a rozšírenie schválenia typu motora alebo radu motorov |
| --- | --- |

8.

| 9. | Definitívne zastavenie výroby |
| --- | --- |

9.

| 10. | Názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie schvaľovacích skúšok a názvy a adresy schvaľovacích úradov |
| --- | --- |

10.

PRÍLOHY

| 1 | Základné charakteristiky spaľovacích motorov a všeobecné informácie týkajúce sa vykonania skúšok |
| --- | --- |

1

| 2 | Oznámenie |
| --- | --- |

2

| 3 | Usporiadanie značiek typového schválenia |
| --- | --- |

3

| 4 | Metóda merania čistého výkonu spaľovacieho motora |
| --- | --- |

4

| 5 | Základné charakteristiky radu motorov |
| --- | --- |

5

| 6 | Kontrola zhody výroby |
| --- | --- |

6

| 7 | Technické údaje referenčných palív |
| --- | --- |

7

1.   ROZSAH PÔSOBNOSTI

1.1.   Tento predpis sa vzťahuje na krivky výkonu, krútiaci moment a špecifickú spotrebu paliva ako funkciu otáčok motora pri plnom zaťažení, udávaných výrobcom spaľovacieho motora, ktorý sa má použiť:

| 1.1.1. | vo vozidlách kategórie T (1), |
| --- | --- |

1.1.1.

vo vozidlách kategórie T (1),

| 1.1.2. | v necestných pojazdných strojoch (1) pracujúcich s premenlivými alebo konštantnými otáčkami. |
| --- | --- |

1.1.2.

v necestných pojazdných strojoch (1) pracujúcich s premenlivými alebo konštantnými otáčkami.

1.2.   Spaľovacie motory patria do jednej z týchto kategórií:

| 1.2.1. | piestové spaľovacie motory (zážihové alebo vznetové), nie však motory s voľnými piestami; |
| --- | --- |

1.2.1.

piestové spaľovacie motory (zážihové alebo vznetové), nie však motory s voľnými piestami;

| 1.2.2. | motory s rotačnými piestami (zážihové alebo vznetové). |
| --- | --- |

1.2.2.

motory s rotačnými piestami (zážihové alebo vznetové).

2.   VYMEDZENIE POJMOV

| 2.1. | „Typové schválenie motora“ je schválenie typu motora, pokiaľ ide o jeho čistý výkon meraný podľa postupu špecifikovaného v prílohe 4 k tomuto predpisu; |
| --- | --- |

2.1.

„Typové schválenie motora“ je schválenie typu motora, pokiaľ ide o jeho čistý výkon meraný podľa postupu špecifikovaného v prílohe 4 k tomuto predpisu;

| 2.2. | „typové schválenie radu motorov“ je typové schválenie motorov daného radu motorov, pokiaľ ide o ich čistý výkon, podľa postupu špecifikovaného v prílohe 5 alebo 6 k tomuto predpisu; |
| --- | --- |

2.2.

„typové schválenie radu motorov“ je typové schválenie motorov daného radu motorov, pokiaľ ide o ich čistý výkon, podľa postupu špecifikovaného v prílohe 5 alebo 6 k tomuto predpisu;

| 2.3. | „typ motora“ je kategória motorov, ktoré sa nelíšia v základných charakteristikách definovaných v doplnku 3 prílohy 1 k tomuto predpisu; |
| --- | --- |

2.3.

„typ motora“ je kategória motorov, ktoré sa nelíšia v základných charakteristikách definovaných v doplnku 3 prílohy 1 k tomuto predpisu;

| 2.4. | „rad motorov“ je skupina motorov zostavená výrobcom, ktoré svojou konštrukciou spĺňajú kritérium zoskupenia stanovené v prílohe 5 k tomuto predpisu; |
| --- | --- |

2.4.

„rad motorov“ je skupina motorov zostavená výrobcom, ktoré svojou konštrukciou spĺňajú kritérium zoskupenia stanovené v prílohe 5 k tomuto predpisu;

| 2.5. | „základný motor“ je motor vybraný z radu motorov, ktorý spĺňa požiadavky stanovené v prílohe 5 k tomuto predpisu; |
| --- | --- |

2.5.

„základný motor“ je motor vybraný z radu motorov, ktorý spĺňa požiadavky stanovené v prílohe 5 k tomuto predpisu;

| 2.6. | „čistý výkon“ je výkon dosiahnutý na skúšobnom zariadení na konci kľukového hriadeľa alebo jeho ekvivalent pri zodpovedajúcich otáčkach motora s príslušenstvom a vybavením uvedeným v zozname v tabuľke 1 prílohy 4 k tomuto predpisu, meraný pri referenčných atmosférických podmienkach; |
| --- | --- |

2.6.

„čistý výkon“ je výkon dosiahnutý na skúšobnom zariadení na konci kľukového hriadeľa alebo jeho ekvivalent pri zodpovedajúcich otáčkach motora s príslušenstvom a vybavením uvedeným v zozname v tabuľke 1 prílohy 4 k tomuto predpisu, meraný pri referenčných atmosférických podmienkach;

| 2.7. | „menovitý čistý výkon“ je čistý výkon pri menovitých otáčkach, stanovený výrobcom; |
| --- | --- |

2.7.

„menovitý čistý výkon“ je čistý výkon pri menovitých otáčkach, stanovený výrobcom;

| 2.8. | „maximálny čistý výkon“ je maximálna hodnota čistého výkonu meraného pri plnom zaťažení motora; |
| --- | --- |

2.8.

„maximálny čistý výkon“ je maximálna hodnota čistého výkonu meraného pri plnom zaťažení motora;

| 2.9. | „menovité otáčky“ sú maximálne otáčky pri plnom zaťažení, ktoré umožňuje regulátor podľa špecifikácie uvedenej výrobcom, alebo ak motor regulátor nemá, sú to otáčky, pri ktorých motor dosahuje maximálny výkon podľa špecifikácií výrobcu; |
| --- | --- |

2.9.

„menovité otáčky“ sú maximálne otáčky pri plnom zaťažení, ktoré umožňuje regulátor podľa špecifikácie uvedenej výrobcom, alebo ak motor regulátor nemá, sú to otáčky, pri ktorých motor dosahuje maximálny výkon podľa špecifikácií výrobcu;

| 2.10. | „otáčky maximálneho čistého výkonu“ sú otáčky motora, pri ktorých sa dosiahne maximálny čistý výkon špecifikovaný výrobcom; |
| --- | --- |

2.10.

„otáčky maximálneho čistého výkonu“ sú otáčky motora, pri ktorých sa dosiahne maximálny čistý výkon špecifikovaný výrobcom;

| 2.11. | „otáčky maximálneho krútiaceho momentu“ sú otáčky motora, pri ktorých sa dosiahne maximálny krútiaci moment špecifikovaný výrobcom; |
| --- | --- |

2.11.

„otáčky maximálneho krútiaceho momentu“ sú otáčky motora, pri ktorých sa dosiahne maximálny krútiaci moment špecifikovaný výrobcom;

| 2.12. | „maximálny krútiaci moment“ je maximálna hodnota krútiaceho momentu meraného pri plnom zaťažení motora. |
| --- | --- |

2.12.

„maximálny krútiaci moment“ je maximálna hodnota krútiaceho momentu meraného pri plnom zaťažení motora.

3.   ŽIADOSŤ O TYPOVÉ SCHVÁLENIE

3.1.   Žiadosť o schválenie typu motora alebo radu motorov, pokiaľ ide o meranie čistého výkonu, predkladá výrobca alebo jeho riadne splnomocnený zástupca.

3.2.   K žiadosti sa musia pripojiť tieto dokumenty v troch vyhotoveniach: opis typu motora alebo radu motorov obsahujúci všetky relevantné údaje uvedené v prílohe 1 k tomuto predpisu.

3.3.   Technickej službe vykonávajúcej schvaľovacie skúšky sa poskytne motor, ktorý reprezentuje typ motora, ktorý sa má schváliť, alebo základný motor v prípade radu motorov, vybavený zariadeniami predpísanými v prílohe 4 k tomuto predpisu.

4.   TYPOVÉ SCHVÁLENIE

4.1.   Ak bol výkon motora predloženého na typové schválenie podľa tohto predpisu meraný podľa špecifikácií ďalej uvedeného bodu 5, typu motora alebo radu motorov sa udelí typové schválenie.

4.2.   Každému schválenému typu motora alebo radu motorov sa priradí schvaľovacie číslo. Prvé dve číslice (v súčasnosti 01 v prípade predpisu v súčasnej podobe) udávajú sériu zmien obsahujúcu najnovšie hlavné technické zmeny predpisu v čase vydania typového schválenia. Tá istá zmluvná strana dohody nesmie prideliť rovnaké číslo inému typu motora alebo radu motorov.

4.3.   Oznámenie o udelení typového schválenia alebo rozšírení či zamietnutí schválenia typu motora alebo radu motorov podľa tohto predpisu sa oznamuje stranám dohody z roku 1958, ktoré uplatňujú tento predpis, prostredníctvom formulára zodpovedajúceho vzoru uvedenému v prílohe 2 k tomuto predpisu.

4.4.   Na každom motore, ktorý je zhodný s typom motora alebo s radom motorov schválených podľa tohto predpisu, je na viditeľnom a ľahko prístupnom mieste, špecifikovanom vo schvaľovacom formulári, pripevnená medzinárodná značka typového schválenia, ktorá sa skladá:

| 4.4.1. | z kružnice okolo písmena „E“, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo krajiny, ktorá typové schválenie udelila (2); |
| --- | --- |

4.4.1.

z kružnice okolo písmena „E“, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo krajiny, ktorá typové schválenie udelila (2);

| 4.4.2. | z čísla tohto predpisu, za ktorým nasleduje písmeno „R“, pomlčka a schvaľovacie číslo umiestnené vpravo od kružnice predpísanej v bode 4.4.1.
  Namiesto upevnenia týchto značiek a symbolov typového schválenia na motor sa výrobca môže rozhodnúť, že k motoru, ktorý je schválený podľa tohto predpisu, sa musí pripojiť dokument, kde sú tieto informácie uvedené v poradí, ktoré umožňuje pripevnenie značiek a symbolov typového schválenia na vozidlo. |
| --- | --- |

4.4.2.

z čísla tohto predpisu, za ktorým nasleduje písmeno „R“, pomlčka a schvaľovacie číslo umiestnené vpravo od kružnice predpísanej v bode 4.4.1.

Namiesto upevnenia týchto značiek a symbolov typového schválenia na motor sa výrobca môže rozhodnúť, že k motoru, ktorý je schválený podľa tohto predpisu, sa musí pripojiť dokument, kde sú tieto informácie uvedené v poradí, ktoré umožňuje pripevnenie značiek a symbolov typového schválenia na vozidlo.

4.5.   Ak je motor zhodný s typom motora alebo radom motorov schválených podľa jedného alebo viacerých iných predpisov pripojených k dohode v štáte, ktorý udelil schválenie podľa tohto predpisu, nie je potrebné opakovať symbol predpísaný v bode 4.4.1; v takom prípade sa doplnkové čísla a symboly všetkých predpisov, podľa ktorých bolo udelené typové schválenie v krajine, ktorá typové schválenie udelila podľa tohto predpisu, musia uviesť vo zvislých stĺpcoch vpravo od symbolu predpísaného v bode 4.4.1.

4.6.   Značka typového schválenia sa umiestni v blízkosti štítka s údajmi, ktorý na schválený typ pripevňuje výrobca, alebo priamo na tento štítok.

4.7.   V prílohe 3 k tomuto predpisu sú uvedené príklady usporiadania značiek typového schválenia.

4.8.   Každý motor zodpovedajúci typu motora alebo radu motorov schválených podľa tohto predpisu musí byť okrem značkou typového schválenia označený:

| 4.8.1. | obchodnou značkou alebo obchodným názvom výrobcu motora; |
| --- | --- |

4.8.1.

obchodnou značkou alebo obchodným názvom výrobcu motora;

| 4.8.2. | kódom motora podľa výrobcu. |
| --- | --- |

4.8.2.

kódom motora podľa výrobcu.

5.   ŠPECIFIKÁCIE A SKÚŠKY

5.1.   Všeobecne

Komponenty, ktoré môžu ovplyvniť výkon motora, musia byť navrhnuté, skonštruované a zmontované tak, aby pri normálnom používaní a napriek vibráciám, ktorým môže byť vystavený, mohol motor spĺňať ustanovenia tohto predpisu.

5.2.   Opis skúšok spaľovacích motorov

5.2.1.   Skúška čistého výkonu pozostáva z chodu motora na plný plyn v prípade zážihových motorov a v prípade vznetových motorov sa vykoná pri pevnom nastavení vstrekovacieho čerpadla na plné zaťaženie, pričom je motor vybavený podľa tabuľky 1 prílohy 4 k tomuto predpisu.

5.2.2.   Merania sa vykonajú pri dostatočnom počte otáčok motora, aby sa správne definovali krivky výkonu, krútiaceho momentu a špecifickej spotreby paliva medzi najnižšími a najvyššími otáčkami motora odporúčanými výrobcom. Tento rozsah otáčok musí zahŕňať otáčky, pri ktorých motor dosahuje menovitý čistý výkon, maximálny výkon a maximálny krútiaci moment.

5.2.3.   Použité palivo je takéto:

| 5.2.3.1. | V prípade zážihových motorov poháňaných benzínom:
  použije sa referenčné palivo špecifikované v prílohe 7. |
| --- | --- |

5.2.3.1.

V prípade zážihových motorov poháňaných benzínom:

použije sa referenčné palivo špecifikované v prílohe 7.

| 5.2.3.2. | V prípade zážihových motorov poháňaných LPG:






  5.2.3.2.1. | v prípade motorov s automatickým prispôsobením sa palivu:
  použije sa také palivo, ktoré je dostupné na trhu. V sporných prípadoch je referenčným palivom jedno z referenčných palív špecifikovaných v prílohe 7; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.2.

V prípade zážihových motorov poháňaných LPG:

5.2.3.2.1.

v prípade motorov s automatickým prispôsobením sa palivu:

použije sa také palivo, ktoré je dostupné na trhu. V sporných prípadoch je referenčným palivom jedno z referenčných palív špecifikovaných v prílohe 7;

| 5.2.3.2.2. | v prípade motorov bez automatického prispôsobenia sa palivu:
  použije sa referenčné palivo špecifikované v prílohe 7 s najnižším obsahom C3 alebo |
| --- | --- |

5.2.3.2.2.

v prípade motorov bez automatického prispôsobenia sa palivu:

použije sa referenčné palivo špecifikované v prílohe 7 s najnižším obsahom C3 alebo

| 5.2.3.2.3. | v prípade motorov označených pre jedno špecifické zloženie paliva:
  použije sa palivo, pre ktoré je motor označený. |
| --- | --- |

5.2.3.2.3.

v prípade motorov označených pre jedno špecifické zloženie paliva:

použije sa palivo, pre ktoré je motor označený.

| 5.2.3.2.4. | Použité palivo sa uvedie v skúšobnom protokole. |
| --- | --- |

5.2.3.2.4.

Použité palivo sa uvedie v skúšobnom protokole.

| 5.2.3.3. | Pre zážihové motory poháňané zemným plynom:






  5.2.3.3.1. | v prípade motorov s automatickým prispôsobením sa palivu:
  použije sa také palivo, ktoré je dostupné na trhu. V sporných prípadoch je referenčným palivom jedno z referenčných palív špecifikovaných v prílohe 7; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.3.

Pre zážihové motory poháňané zemným plynom:

5.2.3.3.1.

v prípade motorov s automatickým prispôsobením sa palivu:

použije sa také palivo, ktoré je dostupné na trhu. V sporných prípadoch je referenčným palivom jedno z referenčných palív špecifikovaných v prílohe 7;

| 5.2.3.3.2. | v prípade motorov bez automatického prispôsobenia sa palivu:
  použije sa také palivo, ktoré je dostupné na trhu s Wobbovým indexom minimálne 52,6 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa). V sporných prípadoch je referenčným palivom palivo GR špecifikované v prílohe 7, t. j. palivo s najvyšším Wobbovým indexom, alebo |
| --- | --- |

5.2.3.3.2.

v prípade motorov bez automatického prispôsobenia sa palivu:

použije sa také palivo, ktoré je dostupné na trhu s Wobbovým indexom minimálne 52,6 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa). V sporných prípadoch je referenčným palivom palivo GR špecifikované v prílohe 7, t. j. palivo s najvyšším Wobbovým indexom, alebo

| 5.2.3.3.3. | v prípade motorov označených pre určitú skupinu palív:
  použije sa také palivo, ktoré je dostupné na trhu s Wobbovým indexom minimálne 52,6 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa), ak je motor označený pre skupinu plynu H alebo s Wobbovým indexom minimálne 47,2 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa), ak je motor označený pre skupinu plynu L. V sporných prípadoch je referenčným palivom palivo GR špecifikované v prílohe 7, ak je motor označený pre skupinu plynov H, alebo referenčné palivo G23, ak je motor označený pre skupinu plynov L, t. j. palivo s najvyšším Wobbovým indexom pre príslušnú skupinu, alebo (3) |
| --- | --- |

5.2.3.3.3.

v prípade motorov označených pre určitú skupinu palív:

použije sa také palivo, ktoré je dostupné na trhu s Wobbovým indexom minimálne 52,6 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa), ak je motor označený pre skupinu plynu H alebo s Wobbovým indexom minimálne 47,2 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa), ak je motor označený pre skupinu plynu L. V sporných prípadoch je referenčným palivom palivo GR špecifikované v prílohe 7, ak je motor označený pre skupinu plynov H, alebo referenčné palivo G23, ak je motor označený pre skupinu plynov L, t. j. palivo s najvyšším Wobbovým indexom pre príslušnú skupinu, alebo (3)

| 5.2.3.3.4. | v prípade motorov označených pre jedno špecifické zloženie paliva:
  použije sa palivo, pre ktoré je motor označený. |
| --- | --- |

5.2.3.3.4.

v prípade motorov označených pre jedno špecifické zloženie paliva:

použije sa palivo, pre ktoré je motor označený.

| 5.2.3.3.5. | Použité palivo sa uvedie v skúšobnom protokole. |
| --- | --- |

5.2.3.3.5.

Použité palivo sa uvedie v skúšobnom protokole.

| 5.2.3.4. | Pre vznetové motory:
  použije sa referenčné palivo špecifikované v prílohe 7.
  Výber skúšobného paliva sa vykonáva na základe limitných hodnôt výfukových plynov, ktoré má typ motora alebo rad motorov spĺňať. Na základe výkonnostných pásem uvedených v nariadení, ktorým sa stanovujú jednotné ustanovenia o typovom schvaľovaní vznetových motorov montovaných do poľnohospodárskych a lesných traktorov a do necestných pojazdných strojov, pokiaľ ide o emisie znečisťujúcich látok z motora, sa referenčné palivo vyberá takto: | príloha 7 – tabuľka 1 pre výkonnostné pásma D až G, |
| --- | --- | --- |

5.2.3.4.

Pre vznetové motory:

použije sa referenčné palivo špecifikované v prílohe 7.

Výber skúšobného paliva sa vykonáva na základe limitných hodnôt výfukových plynov, ktoré má typ motora alebo rad motorov spĺňať. Na základe výkonnostných pásem uvedených v nariadení, ktorým sa stanovujú jednotné ustanovenia o typovom schvaľovaní vznetových motorov montovaných do poľnohospodárskych a lesných traktorov a do necestných pojazdných strojov, pokiaľ ide o emisie znečisťujúcich látok z motora, sa referenčné palivo vyberá takto:

príloha 7 – tabuľka 1 pre výkonnostné pásma D až G,

| | príloha 7 – tabuľka 2 pre výkonnostné pásma H až K, |
| --- | --- |

príloha 7 – tabuľka 2 pre výkonnostné pásma H až K,

| | príloha 7 – tabuľka 3 pre výkonnostné pásma H až K. |
| --- | --- |

príloha 7 – tabuľka 3 pre výkonnostné pásma H až K.

Voliteľne možno pre výkonnostné pásma H až K použiť referenčné palivo uvedené v prílohe 7 – tabuľke 1.

5.2.4.   Merania sa vykonajú podľa ustanovení prílohy 5 k tomuto predpisu.

5.2.5.   Protokol o skúške obsahuje výsledky a všetky výpočty potrebné na určenie čistého výkonu, ako je to uvedené v prílohe 4 k tomuto predpisu, spolu s charakteristikami motora, ako je to uvedené v prílohe 1 k tomuto predpisu.

5.3.   Interpretácia výsledkov

5.3.1.   Čistý výkon

Čistý výkon udaný výrobcom pre typ motora (alebo základného motora) sa akceptuje, ak sa od korigovaných hodnôt nameraných technickou službou na motore poskytnutom na skúšky nelíši o hodnoty vyššie, ako sú hodnoty uvedené v nasledujúcej tabuľke.

| Typ motora | Menovitý čistý výkon [%] | Ostatné meracie body na krivke [%] | Odchýlka pre otáčky motora [%] |
| --- | --- | --- | --- |
| Všeobecne | ± 2 | ± 4 | ± 1,5 |
| Benzínové zážihové motory s regulátorom | ± 4 | ± 6 | ± 4 |
| Benzínové zážihové motory bez regulátora | ± 4 | ± 10 | ± 4 |

Typ motora

Menovitý čistý výkon [%]

Ostatné meracie body na krivke [%]

Odchýlka pre otáčky motora [%]

Všeobecne

± 2

± 4

± 1,5

Benzínové zážihové motory s regulátorom

± 4

± 6

± 4

Benzínové zážihové motory bez regulátora

± 4

± 10

± 4

5.3.2.   Menovité otáčky

Menovité otáčky udané výrobcom sa nesmú líšiť o viac než 100 min– 1 od hodnoty nameranej technickou službou na motore poskytnutom na skúšky. Pokiaľ ide o benzínové zážihové motory, menovité otáčky udané výrobcom sa nesmú líšiť od hodnoty nameranej technickou službou na motore poskytnutom na skúšky o viac než 150 min– 1 v prípade motorov vybavených regulátorom a v prípade motorov bez regulátora o viac než 350 min– 1 alebo 4 percentá, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia.

5.3.3.   Spotreba paliva

Krivka špecifickej spotreby paliva stanovená výrobcom pre typ motora (alebo základný motor) sa akceptuje, ak sa nelíši o viac než ±8 percent vo všetkých meracích bodoch od hodnôt nameraných v tých istých meracích bodoch technickou službou na motore poskytnutom na skúšky.

5.3.4.   Rad motorov

V prípade súladu základného motora s podmienkami uvedenými v bodoch 5.3.1 a 5.3.2 sa uznanie automaticky rozširuje na všetky udané krivky motorov z radu.

6.   ZHODA VÝROBY

Postupy na zabezpečenie zhody výroby musia byť v súlade s postupmi stanovenými v doplnku 2 (E/EHK/324-E/EHK/TRANS/505/Rev.2) k dohode a s týmito požiadavkami:

| 6.1. | Motory schválené podľa tohto predpisu musia byť vyrobené tak, aby sa zhodovali so schváleným typom. |
| --- | --- |

6.1.

Motory schválené podľa tohto predpisu musia byť vyrobené tak, aby sa zhodovali so schváleným typom.

| 6.2. | Musia byť splnené minimálne požiadavky na kontrolné postupy zhody výroby stanovené ďalej v prílohe 6 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

6.2.

Musia byť splnené minimálne požiadavky na kontrolné postupy zhody výroby stanovené ďalej v prílohe 6 k tomuto predpisu.

7.   SANKCIE V PRÍPADE NEZHODY VÝROBY

7.1.   Schválenie udelené typu motora alebo radu motorov podľa tohto predpisu môže byť odňaté, ak nie sú splnené požiadavky stanovené v bode 6.1 alebo ak sa motor alebo rad motorov so značkou typového schválenia nezhoduje so schváleným typom.

7.2.   Ak zmluvná strana dohody z roku 1958 uplatňujúca tento predpis odníme typové schválenie, ktoré predtým udelila, bezodkladne o tom informuje ostatné zmluvné strany uplatňujúce tento predpis prostredníctvom formulára, ktorého vzor je uvedený v prílohe 2 k tomuto predpisu.

8.   ZMENY A ROZŠÍRENIE SCHVÁLENIA TYPU MOTORA ALEBO RADU MOTOROV

8.1.   Každá zmena typu motora alebo radu motorov z hľadiska charakteristík uvedených v prílohe 1 sa musí oznámiť schvaľovaciemu úradu, ktorý udelil schválenie typu motora a radu motorov. Schvaľovací úrad potom môže buď:

| 8.1.1. | konštatovať, že vykonané zmeny nemajú výrazne nepriaznivý vplyv a že motor v každom prípade stále spĺňa požiadavky, alebo |
| --- | --- |

8.1.1.

konštatovať, že vykonané zmeny nemajú výrazne nepriaznivý vplyv a že motor v každom prípade stále spĺňa požiadavky, alebo

| 8.1.2. | požadovať ďalší skúšobný protokol od technickej služby zodpovednej za vykonávanie skúšok. |
| --- | --- |

8.1.2.

požadovať ďalší skúšobný protokol od technickej služby zodpovednej za vykonávanie skúšok.

8.2.   Potvrdenie alebo zamietnutie typového schválenia s uvedením zmien sa oznámi zmluvným stranám dohody, ktoré uplatňujú tento predpis, spôsobom určeným v bode 4.3.

8.3.   Schvaľovací úrad, ktorý vydáva rozšírenie typového schválenia, priradí každému takémuto rozšíreniu poradové číslo a o tejto skutočnosti informuje ostatné strany dohody z roku 1958, ktoré tento predpis uplatňujú, prostredníctvom formulára oznámenia, ktorého vzor je uvedený v prílohe 2 k tomuto predpisu.

9.   DEFINITÍVNE ZASTAVENIE VÝROBY

V prípade, že držiteľ typového schválenia úplne zastaví výrobu typu motora alebo radu motorov schválených podľa tohto predpisu, informuje o tom orgán, ktorý typové schválenie udelil. Po prijatí takéhoto oznámenia tento orgán informuje o tom ostatné strany dohody z roku 1958 uplatňujúce tento predpis prostredníctvom formulára oznámenia, ktorého vzor je uvedený v prílohe 2 k tomuto predpisu.

10.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH SLUŽIEB ZODPOVEDNÝCH ZA VYKONÁVANIE SCHVAĽOVACÍCH SKÚŠOK A NÁZVY A ADRESY SCHVAĽOVACÍCH ÚRADOV

Strany dohody, ktoré uplatňujú tento predpis, oznamujú sekretariátu Organizácie Spojených národov názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie schvaľovacích skúšok a názvy a adresy schvaľovacích úradov, ktoré udeľujú typové schválenie a ktorým sa zasielajú formuláre osvedčujúce schválenie, rozšírenie, zamietnutie alebo odňatie typového schválenia vydaného v iných krajinách.

---

(1)  Podľa definície v Konsolidovanej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, bod 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(2)  Rozlišovacie čísla zmluvných strán dohody z roku 1958 sú uvedené v prílohe 3 ku Konsolidovanej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(3)  „Wobbov index (dolný Wl alebo horný Wu)“ je podiel zodpovedajúcej hodnoty výhrevnosti plynu na jednotku objemu a druhej odmocniny jeho relatívnej hustoty za rovnakých referenčných podmienok:

Formula

---

PRÍLOHA 1

Základné charakteristiky spaľovacích motorov a všeobecné informácie týkajúce sa vykonávania skúšok

Základný motor/typ motora (1): ...

1.   Všeobecne

1.1.   Značka (obchodný názov výrobcu): ...

1.2.   Typ a obchodné označenie základného motora – a (prípadne) radu motorov (2) ...

1.3.   Typové kódovanie výrobcu, ako je vyznačené na motore, resp. motoroch (2): ...

1.4.   Špecifikácia zariadenia, ktoré ma motor poháňať (2): ...

1.5.   Názov a adresa výrobcu: ...

1.6.   Názov a adresa (prípadného) splnomocneného zástupcu výrobcu: ...

1.7.   Umiestnenie, kódovanie a spôsob pripevnenia identifikácie motora: ...

1.8.   Umiestnenie a spôsob pripevnenia značky typového schválenia: ...

1.9.   Adresa montážneho závodu, resp. závodov: ...

2.   Prílohy

2.1.   Základné charakteristiky základného motora, resp. motorov (pozri doplnok 1) ...

2.2.   Základné charakteristiky radu motorov (pozri doplnok 2) ...

2.3.   Základné charakteristiky typov motora v rámci radu (pozri doplnok 3) ...

3.   Charakteristiky s motorom súvisiacich častí pojazdných strojov (v prípade potreby) ...

4.   Fotografie základného motora: ...

5.   Zoznam ďalších príloh:

| 5.1. | doplnok 1/doplnok 2 /doplnok 3 (1) |
| --- | --- |

5.1.

doplnok 1/doplnok 2 /doplnok 3 (1)

| 5.2. | Uvedené krivky výkonu, krútiaceho momentu a špecifickej spotreby paliva pre motor/základný motor a motory v rámci radu (1) |
| --- | --- |

5.2.

Uvedené krivky výkonu, krútiaceho momentu a špecifickej spotreby paliva pre motor/základný motor a motory v rámci radu (1)

| 5.3. | Všetky ďalšie prípadné prílohy: ... |
| --- | --- |

5.3.

Všetky ďalšie prípadné prílohy: ...

---

(1)  Nehodiace sa prečiarknite.

(2)  Uveďte typy a modely.

Doplnok 1

ZÁKLADNÉ CHARAKTERISTIKY MOTORA/ZÁKLADNÉHO MOTORA
   (1)

1.   Opis motora

1.1.   Výrobca: ...

1.2.   Kód motora podľa výrobcu: ...

1.3.   Pracovný princíp: zážihový/vznetový, štvortaktný/dvojtaktný (1)

1.4.   Vŕtanie valca (2): ... mm

1.5.   Zdvih (2): ... mm

1.6.   Počet, usporiadanie a poradie zapaľovania valcov: ...

1.7.   Objem motora (3): ... cm3

1.8.   Objemový kompresný pomer (4): ...

1.9.   Opis systému spaľovania: ...

1.10.   Výkres, resp. výkresy spaľovacej komory a dna piesta: ...

1.11.   Minimálna plocha prierezu otvorov nasávania a výfuku: ...

1.12.   Chladiaci systém: kvapalinový/vzduchový (1)

1.12.1.   Chladenie kvapalinou

1.12.1.1.   Druh kvapaliny: ...

1.12.1.2.   Obehové čerpadlo, resp. čerpadlá: áno/nie (1)

1.12.1.3.   Charakteristiky alebo prípadne značka a typ, resp. značky a typy: ...

1.12.1.4.   Prípadný prevodový pomer, resp. pomery: ...

1.12.2.   Chladenie vzduchom

1.12.2.1.   Dúchadlo: áno/nie (1)

1.12.2.2.   Charakteristiky alebo prípadne značka a typ, resp. značky a typy: ...

1.12.2.3.   Prípadný prevodový pomer, resp. pomery: ...

1.13.   Teplota povolená výrobcom

1.13.1.   Chladenie kvapalinou: maximálna teplota na výstupe: ... K

1.13.2.   Chladenie vzduchom: referenčný bod: ...

1.13.3.   Maximálna teplota v referenčnom bode: ... K

1.13.4.   Maximálna teplota plniaceho vzduchu na vstupe medzichladiča (ak je použitý): ... K

1.13.5.   Maximálna teplota výfukových plynov v mieste vo výfukovom potrubí, resp. potrubiach vedľa vonkajšej príruby, resp. prírub výfukového potrubia, resp. potrubí: ... K

| Teplota mazadla | : | minimálna: ... K
  maximálna: ... K |
| --- | --- | --- |

Teplota mazadla

:

minimálna: ... K

maximálna: ... K

1.14.   Preplňovač: áno/nie (1)

1.14.1.   Značka: ...

1.14.2.   Typ: ...

1.14.3.   Opis systému (napr. v prípade potreby max. plniaci tlak, vypúšťací ventil):

1.14.4.   Medzichladič: áno/nie (1)

1.15.   Sací systém: maximálny povolený tlak nasávania pri menovitých otáčkach motora a pri 100 % zaťažení: ... kPa

1.16.   Výfukový systém: maximálny prípustný protitlak výfukových plynov pri menovitých otáčkach motora a pri 100 % zaťažení: ... kPa

2.   Opatrenia proti znečisťovaniu ovzdušia

2.1.   Zariadenie na recyklovanie plynov kľukovej skrine: áno/nie (1)

2.2.   Dodatočné zariadenia proti znečisťovaniu (ak existujú a ak nie sú zahrnuté v inom bode)

2.2.1.   Katalyzátor: áno/nie (1)

2.2.1.1.   Značka, resp. značky: ...

2.2.1.2.   Typ, resp. typy: ...

2.2.1.3.   Počet katalyzátorov a ich prvkov: ...

2.2.1.4.   Rozmery a objem katalyzátora, resp. katalyzátorov: ...

2.2.1.5.   Druh katalytickej činnosti: ...

2.2.1.6.   Celková vrstva drahých kovov: ...

2.2.1.7.   Relatívna koncentrácia: ...

2.2.1.8.   Nosič (substrát) (štruktúra a materiál): ...

2.2.1.9.   Hustota komôrok: ...

2.2.1.10.   Typ puzdra katalyzátora, resp. katalyzátorov: ...

2.2.1.11.   Poloha katalyzátora, resp. katalyzátorov (miesto, resp. miesta a maximálna/minimálna vzdialenosť, resp. vzdialenosti od motora): ...

2.2.1.12.   Bežný prevádzkový rozsah (K): ...

2.2.1.13.   Spotrebné činidlá (ak sa používajú): ...

2.2.1.13.1.   Druh a koncentrácia činidla potrebného na katalytickú činnosť: ...

2.2.1.13.2.   Bežný rozsah prevádzkovej teploty činidla: ...

2.2.1.13.3.   Medzinárodná norma (ak sa uplatňuje): ...

2.2.1.14.   Snímač NOx: áno/nie (1)

2.2.2.   Kyslíkový snímač: áno/nie (1)

2.2.2.1.   Značka, resp. značky: ...

2.2.2.2.   Typ: ...

2.2.2.3.   Umiestnenie: ...

2.2.3.   Vstrekovanie vzduchu: áno/nie (1)

2.2.3.1.   Druh (pulzujúci vzduch, vzduchové čerpadlo atď.): ...

2.2.4.   EGR: áno/nie (1)

2.2.4.1.   Charakteristika (chladený/nechladený, vysokotlakový/nízkotlakový atď.): ...

2.2.5.   Filter tuhých častíc: áno/nie (1)

2.2.5.1.   Rozmery a kapacita filtra tuhých častíc: ...

2.2.5.2.   Druh a konštrukcia filtra tuhých častíc: ...

2.2.5.3.   Umiestnenie (miesto, resp. miesta a maximálna/minimálna vzdialenosť, resp. vzdialenosti od motora): ...

2.2.5.4.   Metóda alebo systém regenerácie, opis a/alebo výkres: ...

2.2.5.5.   Bežný rozsah prevádzkovej teploty (K) a tlaku (kPa): ...

2.2.6.   Iné systémy: áno/nie (1)

2.2.6.1.   Opis a činnosť: ...

3.   Prívod paliva vznetových motorov

3.1.   Palivové čerpadlo

3.1.1.   Tlak alebo charakteristický diagram (4): ... kPa

3.2.   Systém vstrekovania

3.2.1.   Čerpadlo

3.2.1.1.   Značka, resp. značky: ...

3.2.1.2.   Typ, resp. typy: ...

3.2.1.3.   Maximálna dodávka paliva: ... mm3
   (1)
   (4) na zdvih alebo cyklus pri plnom vstreku pri otáčkach čerpadla: ... min– 1 (menovité) a ... min– 1 (maximálny krútiaci moment) alebo charakteristický diagram: ...

3.2.1.3.1.   Uveďte použitú metódu: na motore/na skúšobnom zariadení čerpadla (1)

3.2.1.4.   Predstih vstrekovania

3.2.1.4.1.   Krivka predstihu vstrekovania (4): ...

3.2.1.4.2.   Časovanie (4): ...

3.2.2.   Vstrekovacie potrubie

3.2.2.1.   Dĺžka: ... mm

3.2.2.2.   Vnútorný priemer: ... mm

3.2.3.   Vstrekovač, resp. vstrekovače

3.2.3.1.   Značka, resp. značky: ...

3.2.3.2.   Typ, resp. typy: ...

3.2.3.3.   Otvárací tlak alebo charakteristický diagram (1)
   (4): ... kPa

3.2.4.   Regulátor

3.2.4.1.   Značka, resp. značky: ...

3.2.4.2.   Typ, resp. typy: ...

3.2.4.3.   Otáčky, pri ktorých začína vypnutie pri plnom zaťažení (4): ... min– 1

3.2.4.4.   Maximálne otáčky pri nulovom zaťažení (4): ... min– 1

3.2.4.5.   Voľnobežné otáčky (4): ... min– 1

3.3.   Systém štartu za studena

3.3.1.   Značka, resp. značky: ...

3.3.2.   Typ, resp. typy: ...

3.3.3.   Opis: ...

3.3.4   Elektronická riadiaca jednotka motora:

3.3.4.1.   Značka, resp. značky: ...

3.3.4.2.   Typ: ...

3.3.4.3.   Možnosti nastavenia z hľadiska emisií: ...

3.3.4.4.   Ďalšia dokumentácia: ...

4.   Prívod paliva zážihových motorov

4.1.   Karburátor

4.1.1.   Značka, resp. značky: ...

4.1.2.   Typ, resp. typy: ...

4.2.   Nepriame vstrekovanie paliva: jednobodové alebo viacbodové (1)

4.2.1.   Značka, resp. značky: ...

4.2.2.   Typ, resp. typy: ...

4.3.   Priame vstrekovanie

4.3.1.   Značka, resp. značky: ...

4.3.2.   Typ, resp. typy: ...

4.4.   Prietok paliva [g/h] a pomer vzduch/palivo pri menovitých otáčkach a úplne otvorenej klapke: ...

4.5   Elektronická riadiaca jednotka motora: ...

4.5.1.   Značka, resp. značky: ...

4.5.2.   Typ: ...

4.5.3.   Možnosti nastavenia z hľadiska emisií: ...

4.5.4.   Ďalšia dokumentácia: ...

5.   Časovanie ventilov

5.1.   Maximálny zdvih a uhly otvorenia a zatvorenia vo vzťahu k úvratiam alebo ekvivalentné údaje: ...

5.2.   Referenčné nastavenie a/alebo rozsahy nastavenia (1): ...

5.3.   Systém variabilného časovania ventilov (ak je použitý a kde: sanie a/alebo výfuk) (1):

5.3.1.   Typ: priebežný alebo zapnuté/vypnuté (1)

5.3.2.   Uhol fázového posunu vačky: ...

6.   Usporiadanie kanálikov

6.1.   Poloha, veľkosť a počet: ...

7.   Systém zapaľovania

7.1.   Zapaľovacia cievka

7.1.1.   Značka, resp. značky: ...

7.1.2.   Typ, resp. typy: ...

7.1.3.   Počet: ...

7.2.   Zapaľovacia sviečka, resp. sviečky

7.2.1.   Značka, resp. značky: ...

7.2.2.   Typ, resp. typy: ...

7.3.   Induktor

7.3.1.   Značka, resp. značky: ...

7.3.2.   Typ, resp. typy: ...

7.4.   Časovanie zapaľovania

7.4.1.   Statický predstih vo vzťahu k hornej úvrati [stupne uhla kľuky] ...

7.4.2.   Prípadne krivka predstihu: ...

8.   Výkon motora (uvedený výrobcom)

| Menovité otáčky (min– 1) | |
| --- | --- |
| Otáčky pri maximálnom výkone (min– 1) | |
| Otáčky pri maximálnom krútiacom momente (min– 1) | |
| Menovitý čistý výkon (kW) | |
| Maximálny čistý výkon (kW) | |
| Maximálny čistý krútiaci moment (Nm) | |

Menovité otáčky (min– 1)

Otáčky pri maximálnom výkone (min– 1)

Otáčky pri maximálnom krútiacom momente (min– 1)

Menovitý čistý výkon (kW)

Maximálny čistý výkon (kW)

Maximálny čistý krútiaci moment (Nm)

---

(1)  Nehodiace sa prečiarknite.

(2)  Táto hodnota sa zaokrúhli na najbližšiu desatinu milimetra.

(3)  Táto hodnota sa vypočíta pomocou hodnoty π = 3,1416 a zaokrúhli sa na najbližší cm3.

(4)  Uveďte odchýlku.

Doplnok 2

ZÁKLADNÉ CHARAKTERISTIKY RADU MOTOROV

1.   Spoločné parametre (1)

1.1.   Cyklus spaľovania: ...

1.2.   Chladiace médium: ...

1.3.   Spôsob nasávania vzduchu: ...

1.4.   Typ/konštrukcia spaľovacej komory: ...

1.5.   Ventil a kanáliky – usporiadanie, veľkosť a počet: ...

1.6.   Palivový systém: ...

1.7.   Systémy regulácie motora

Kontrola identity podľa čísel výkresov: ...

1.7.1.   Systém chladenia plniaceho vzduchu: ...

1.7.2.   Recirkulácia výfukových plynov (2): ...

1.7.3.   Vstrekovanie vody/emulzie (2): ...

1.7.4.   Vstrekovanie vzduchu (2): ...

1.8.   Kontrola identického pomeru (alebo najmenšieho pre základný motor): kapacita systému/dodávka paliva na zdvih podľa čísla diagramu, resp. čísel diagramov (3): ...

2.   Opis radu motorov

2.1.   Názov radu motorov: ...

2.2.   Špecifikácia motorov v rámci tohto radu: ...

| Špecifikácia | Rad motorov | Základný motor (1) |
| --- | --- | --- |
| Typ motora | | | | | |
| Počet valcov | | | | | |
| Menovité otáčky (min– 1) | | | | | |
| Dodávka paliva na zdvih (mm3) pre vznetové motory, prietok paliva (g/h) pre zážihové motory | | | | | |
| Menovitý čistý výkon (kW) | | | | | |
| Maximálny čistý výkon (kW) | | | | | |
| Otáčky pri maximálnom výkone (min– 1) | | | | | |
| Otáčky pri maximálnom krútiacom momente (min– 1) | | | | | |
| Dodávka paliva na zdvih (mm3) | | | | | |
| Maximálny krútiaci moment (Nm) | | | | | |
| Voľnobežné otáčky (min– 1) | | | | | |
| Zdvihový objem valca (v % najväčšieho valca) (pozrite prílohu 5 bod 1.3) | | | | | |

Špecifikácia

Rad motorov

Základný motor (1)

Typ motora

Počet valcov

Menovité otáčky (min– 1)

Dodávka paliva na zdvih (mm3) pre vznetové motory, prietok paliva (g/h) pre zážihové motory

Menovitý čistý výkon (kW)

Maximálny čistý výkon (kW)

Otáčky pri maximálnom výkone (min– 1)

Otáčky pri maximálnom krútiacom momente (min– 1)

Dodávka paliva na zdvih (mm3)

Maximálny krútiaci moment (Nm)

Voľnobežné otáčky (min– 1)

Zdvihový objem valca (v % najväčšieho valca) (pozrite prílohu 5 bod 1.3)

---

(1)  Podrobnosti sú uvedené v doplnku 1 k prílohe 1.

(2)  Uveďte všetky súvisiace technické údaje.

(3)  Pozri bod 3.10 prílohy 5.

Doplnok 3

ZÁKLADNÉ CHARAKTERISTIKY TYPU MOTORA V RÁMCI RADU MOTOROV
   (1)

1.   Opis motora

1.1.   Výrobca: ...

1.2.   Kód motora podľa výrobcu: ...

1.3.   Cyklus: štvortaktný/dvojtaktný (2)

1.4.   Vŕtanie valca (3): ... mm

1.5.   Zdvih (3): ... mm

1.6.   Počet, usporiadanie a poradie zapaľovania valcov: ...

1.7.   Objem motora (4): ... cm3

1.8.   Menovité otáčky: ... min– 1

1.9.   Otáčky pri maximálnom krútiacom momente: ... min– 1

1.10.   Objemový kompresný pomer (5): ...

1.11.   Opis systému spaľovania: ...

1.12.   Výkres, resp. výkresy spaľovacej komory a dna piesta: ...

1.13.   Minimálna plocha prierezu otvorov nasávania a výfuku: ...

1.14.   Chladiaci systém: kvapalinový/vzduchový (2)

1.14.1.   Chladenie kvapalinou

1.14.1.1.   Druh kvapaliny: ...

1.14.1.2.   Obehové čerpadlo, resp. čerpadlá: áno/nie (2)

1.14.1.3.   Charakteristiky alebo prípadne značka a typ, resp. značky a typy: ...

1.14.1.4.   Prípadný prevodový pomer, resp. pomery: ...

1.14.2.   Chladenie vzduchom

1.14.2.1.   Dúchadlo: áno/nie (2)

1.14.2.2.   Charakteristiky alebo prípadne značka a typ, resp. značky a typy: ...

1.14.2.3.   Prípadný prevodový pomer, resp. pomery: ...

1.15.   Teplota povolená výrobcom

1.15.1.   Chladenie kvapalinou: maximálna teplota na výstupe: ... K

| Chladenie vzduchom | : | referenčný bod: ...
  maximálna teplota v referenčnom bode: ... K |
| --- | --- | --- |

Chladenie vzduchom

:

referenčný bod: ...

maximálna teplota v referenčnom bode: ... K

1.15.3.   Maximálna teplota plniaceho vzduchu na vstupe medzichladiča (ak je použitý): ... K

1.15.4.   Maximálna teplota výfukových plynov v mieste vo výfukovom potrubí, resp. potrubiach vedľa vonkajšej príruby, resp. prírub výfukového potrubia, resp. potrubí: ... K

| Teplota mazadla | : | minimálna ... K
  maximálna ... K |
| --- | --- | --- |

Teplota mazadla

:

minimálna ... K

maximálna ... K

1.16.   Preplňovač: áno/nie (2)

1.16.1.   Značka: ...

1.16.2.   Typ: ...

1.16.3.   Opis systému (napr. max. plniaci tlak, prípadne vypúšťací ventil): ...

1.16.4.   Medzichladič: áno/nie (2)

1.17.   Sací systém: maximálny povolený tlak nasávania pri menovitých otáčkach motora a pri 100 % zaťažení: ... kPa

1.18.   Výfukový systém: maximálny prípustný protitlak výfukových plynov pri menovitých otáčkach motora a pri 100 % zaťažení: ... kPa

2.   Opatrenia proti znečisťovaniu ovzdušia

2.1   Zariadenie na recyklovanie plynov kľukovej skrine: áno/nie (2) ...

2.2.   Dodatočné zariadenia proti znečisťovaniu (ak existujú a ak nie sú zahrnuté v inom bode)

2.2.1.   Katalyzátor: áno/nie (2)

2.2.1.1.   Značka, resp. značky: ...

2.2.1.2.   Typ, resp. typy: ...

2.2.1.3.   Počet katalyzátorov a ich prvkov: ...

2.2.1.4.   Rozmery a objem katalyzátora (katalyzátorov): ...

2.2.1.5.   Druh katalytickej činnosti: ...

2.2.1.6.   Celková vrstva drahých kovov: ...

2.2.1.7.   Relatívna koncentrácia: ...

2.2.1.8.   Nosič (substrát) (štruktúra a materiál): ...

2.2.1.9.   Hustota komôrok: ...

2.2.1.10.   Typ puzdra katalyzátora, resp. katalyzátorov: ...

2.2.1.11.   Poloha katalyzátora, resp. katalyzátorov (miesto, resp. miesta a maximálna/minimálna vzdialenosť, resp. vzdialenosti od motora): ...

2.2.1.12.   Bežný rozsah prevádzkovej teploty (K): ...

2.2.1.13.   Spotrebné činidlo (ak sa používa): ...

2.2.1.13.1.   Druh a koncentrácia činidla potrebného na katalytickú činnosť: ...

2.2.1.13.2.   Bežný rozsah prevádzkovej teploty činidla: ...

2.2.1.13.3.   Medzinárodná norma (ak sa uplatňuje): ...

2.2.1.14.   Snímač NOx: áno/nie (2)

2.2.2.   Kyslíkový snímač: áno/nie (2)

2.2.2.1.   Značka, resp. značky: ...

2.2.2.2.   Typ: ...

2.2.2.3.   Umiestnenie: ...

2.2.3.   Vstrekovanie vzduchu: áno/nie (2)

2.2.3.1.   Druh (pulzujúci vzduch, vzduchové čerpadlo atď.): ...

2.2.4.   EGR: áno/nie (2)

2.2.4.1.   Charakteristika (chladený/nechladený, vysokotlakový/nízkotlakový atď.): ...

2.2.5.   Filter tuhých častíc: áno/nie (2)

2.2.5.1.   Rozmery a kapacita filtra tuhých častíc: ...

2.2.5.2.   Druh a konštrukcia filtra tuhých častíc: ...

2.2.5.3.   Umiestnenie (miesto, resp. miesta a maximálna/minimálna vzdialenosť, resp. vzdialenosti od motora): ...

2.2.5.4.   Metóda alebo systém regenerácie, opis a/alebo výkres: ...

2.2.5.5.   Bežný rozsah prevádzkovej teploty (K) a tlaku (kPa): ...

2.2.6.   Iné systémy: áno/nie (2)

2.2.6.1.   Opis a činnosť: ...

3.   Prívod paliva vznetových motorov

3.1.   Palivové čerpadlo

Tlak (1) alebo charakteristický diagram: ... kPa

3.2.   Systém vstrekovania

3.2.1.   Čerpadlo

3.2.1.1.   Značka, resp. značky: ...

3.2.1.2.   Typ, resp. typy: ...

3.2.1.3.   Maximálna dodávka paliva: ... mm3
   (2)
   (5) na zdvih alebo cyklus pri plnom vstreku pri otáčkach čerpadla: ... min– 1 (menovité) a ... min– 1 (maximálny krútiaci moment) alebo charakteristický diagram: ...

3.2.1.3.1.   Uveďte použitú metódu: na motore/na skúšobnom zariadení čerpadla (2)

3.2.1.4.   Predstih vstrekovania

3.2.1.4.1.   Krivka predstihu vstrekovania (5): ...

3.2.1.4.2.   Časovanie (5): ...

3.2.2.   Vstrekovacie potrubie

3.2.2.1.   Dĺžka: ... mm

3.2.2.2.   Vnútorný priemer: ... mm

3.2.3.   Vstrekovač, resp. vstrekovače

3.2.3.1.   Značka, resp. značky: ...

3.2.3.2.   Typ, resp. typy: ...

3.2.3.3.   Otvárací tlak alebo charakteristický diagram (2)
   (5): ... kPa

3.2.4.   Regulátor

3.2.4.1.   Značka, resp. značky: ...

3.2.4.2.   Typ, resp. typy: ...

3.2.4.3.   Otáčky, pri ktorých začína vypnutie pri plnom zaťažení (5): ... min– 1

3.2.4.4.   Maximálne otáčky pri nulovom zaťažení (5): ... min– 1

3.2.4.5.   Voľnobežné otáčky (5): ... min– 1

3.3.   Systém štartu za studena

3.3.1.   Značka, resp. značky: ...

3.3.2.   Typ, resp. typy: ...

3.3.3.   Opis: ...

3.4   Elektronická riadiaca jednotka motora:

3.4.1.   Značka, resp. značky: ...

3.4.2.   Typ: ...

3.4.3.   Možnosti nastavenia z hľadiska emisií: ...

3.4.4.   Ďalšia dokumentácia: ...

4.   Prívod paliva zážihových motorov

4.1.   Karburátor

4.1.1.   Značka, resp. značky: ...

4.1.2.   Typ, resp. typy: ...

4.2.   Nepriame vstrekovanie paliva: jednobodové alebo viacbodové (1)

4.2.1.   Značka, resp. značky: ...

4.2.2.   Typ, resp. typy: ...

4.3.   Priame vstrekovanie

4.3.1.   Značka, resp. značky: ...

4.3.2.   Typ, resp. typy: ...

4.4.   Prietok paliva [g/h] a pomer vzduch/palivo pri menovitých otáčkach a úplne otvorenej klapke:

4.5.   Elektronická riadiaca jednotka motora

4.5.1.   Značka, resp. značky: ...

4.5.2.   Typ: ...

4.5.3.   Možnosti nastavenia z hľadiska emisií: ...

4.5.4.   Ďalšia dokumentácia: ...

5.   Časovanie ventilov

5.1.   Maximálny zdvih a uhly otvorenia a zatvorenia vo vzťahu k úvratiam alebo ekvivalentné údaje: ...

5.2.   Referenčné nastavenie a/alebo rozsah nastavenia (1): ...

5.3.   Systém variabilného časovania ventilov (ak je použitý a kde: sanie a/alebo výfuk) (1): ...

5.3.1.   Typ: priebežný alebo zapnuté/vypnuté (1)

5.3.2.   Uhol fázového posunu vačky: ...

6.   Usporiadanie kanálikov

6.1.   Poloha, veľkosť a počet: ...

7.   Systém zapaľovania

7.1.   Zapaľovacia cievka

7.1.1.   Značka, resp. značky: ...

7.1.2.   Typ, resp. typy: ...

7.1.3.   Počet:

7.2.   Zapaľovacia sviečka, resp. sviečky

7.2.1.   Značka, resp. značky: ...

7.2.2.   Typ, resp. typy: ...

7.3.   Induktor

7.3.1.   Značka, resp. značky: ...

7.3.2.   Typ, resp. typy: ...

7.4.   Časovanie zapaľovania

7.4.1.   Statický predstih vo vzťahu k hornej úvrati [stupne uhla kľuky]: ...

7.4.2.   Prípadne krivka predstihu: ...

---

(1)  Podrobnosti sú uvedené v doplnku 1 k prílohe 1.

(2)  Nehodiace sa prečiarknite.

(3)  Táto hodnota sa zaokrúhli na najbližšiu desatinu milimetra.

(4)  Táto hodnota sa vypočíta pomocou hodnoty π = 3,1416 a zaokrúhli sa na najbližší cm3.

(5)  Uveďte odchýlku.

---

PRÍLOHA 2

Image

Image

---

PRÍLOHA 3

USPORIADANIE ZNAČIEK TYPOVÉHO SCHVÁLENIA

VZOR A

(pozri bod 4.4 tohto predpisu)

Image

Zobrazená značka typového schválenia pripevnená na motor uvádza, že príslušný typ bol z hľadiska merania čistého výkonu schválený v Holandsku (E4) podľa predpisu č. 120 a pod schvaľovacím číslom 012492. Schvaľovacie číslo udáva, že typové schválenie bolo udelené v súlade s požiadavkami predpisu č. 120 v znení série zmien 01.

VZOR B

(pozri bod 4.5 tohto predpisu)

Image

Zobrazená značka typového schválenia pripevnená na motore označuje typ motora, ktorý bol schválený v Holandsku (E4) podľa predpisov č. 120 a 96 (1). Prvé dve číslice schvaľovacích čísel udávajú, že v čase udelenia príslušných typových schválení bola do predpisu č. 120 zapracovaná séria zmien 01 a predpis č. 96 už zahŕňal sériu zmien 02.

---

(1)  Druhé číslo sa uvádza len ako príklad.

---

PRÍLOHA 4

METÓDA MERANIA ČISTÉHO VÝKONU SPAĽOVACIEHO MOTORA

1.   Tieto ustanovenia sa uplatňujú na metódu určenia krivky výkonu pri plnom zaťažení spaľovacieho motora prevádzkovaného pri nespojitých otáčkach ako funkcie otáčok motora, menovitých otáčok a čistého menovitého výkonu spaľovacieho motora pri konštantnej rýchlosti.

2.   SKÚŠOBNÉ PODMIENKY

2.1.   Motor musí byť v chode podľa odporúčaní výrobcu.

2.2.   Ak možno meranie výkonu vykonať len s motorom s namontovanou prevodovkou, musí sa brať do úvahy aj účinnosť prevodovky.

2.3.   Príslušenstvo a zariadenia

2.3.1.   Príslušenstvo a zariadenia, ktoré majú byť namontované

Počas skúšky musí byť príslušenstvo potrebné na prevádzku motora na dané použitie (ako je uvedené v tabuľke 1) namontované na skúšobnom zariadení pokiaľ možno v tej istej polohe, v akej by malo byť pri určenom používaní.

2.3.2.   Príslušenstvo a zariadenia, ktoré sa majú odstrániť

Určité príslušenstvo spojené s činnosťou stroja, ktoré môže byť namontované na motore, sa pri skúške musí odstrániť. Ako príklad je uvedený tento zoznam, ktorý nie je úplný:

| i) | vzduchový kompresor bŕzd; |
| --- | --- |

i)

vzduchový kompresor bŕzd;

| ii) | kompresor posilňovača riadenia; |
| --- | --- |

ii)

kompresor posilňovača riadenia;

| iii) | kompresor systému zavesenia; |
| --- | --- |

iii)

kompresor systému zavesenia;

| iv) | systém klimatizácie. |
| --- | --- |

iv)

systém klimatizácie.

Ak nemožno príslušenstvo odstrániť, môže sa určiť výkon, ktorý absorbuje v nezaťaženom stave, a pripočítať ho k nameranému výkonu motora (pozri poznámku h k tabuľke 1). Ak je táto hodnota vyššia než 3 % maximálneho výkonu pri skúšobných otáčkach, môže to overiť skúšobný orgán.

Tabuľka 1

Príslušenstvo a zariadenia, ktoré majú byť namontované na skúšku určenia výkonu motora

| Číslo: | Príslušenstvo a zariadenia | Namontované na emisnú skúšku |
| --- | --- | --- |
| 1. | Sací systém | |
| Sacie potrubie | áno |
| Systém regulácie emisií z kľukovej skrine | áno |
| Prietokomer vzduchu | áno |
| Vzduchový filter | áno (1) |
| Tlmič sania | áno (1) |
| Zariadenie na ohrev sacieho potrubia | áno, štandardné výrobné vybavenie. Ak je to možné, má sa nastaviť do najpriaznivejšieho stavu. |
| 2. | Výfukový systém | |
| Dodatočná úprava výfukových plynov | áno, sériovo vyrábané zariadenie |
| Výfukové potrubie | áno, sériovo vyrábané zariadenie |
| Pripojovacie trubice | áno (2) |
| Tlmič | áno (2) |
| Výfuková trubica | áno (2) |
| Výfuková brzda | nie (3) |
| Zariadenie na preplňovanie | áno |
| 3. | Palivové čerpadlo | áno (4) |
| 4. | Karburátorové zariadenie | |
| Karburátor | áno |
| Elektronický riadiaci systém, prietokomer vzduchu atď. | áno |
| Zariadenie pre plynové motory | |
| Reduktor tlaku | áno |
| Odparovač | áno |
| Zmiešavač | áno |
| 5. | Zariadenie na vstrekovanie paliva (benzínu a nafty) | |
| Predfilter | áno |
| Filter | áno |
| Čerpadlo | áno |
| Vysokotlakové potrubie | áno |
| Vstrekovač | áno |
| Elektronický riadiaci systém, snímače atď. | áno |
| Systém regulácie/riadenia | áno |
| Automatické zablokovanie pri plnom zaťažení regulačnej tyče v závislosti od atmosférických podmienok | áno |
| 6. | Kvapalinové chladiace zariadenie | |
| Chladič | nie |
| Ventilátor | nie |
| Kryt ventilátora | nie |
| Vodné čerpadlo | áno (5) |
| Termostat | áno (6) |
| 7. | Chladenie vzduchom | |
| Kryt | nie (7) |
| Ventilátor alebo dúchadlo | nie (7) |
| Zariadenie na reguláciu teploty | nie |
| 8. | Elektrické príslušenstvo | |
| Generátor | áno (8) |
| Rozdeľovač | áno |
| Indukčná cievka alebo cievky | áno |
| Elektrická inštalácia | áno |
| Zapaľovacie sviečky | áno |
| Elektronický riadiaci systém vrátane detektora klepania motora/systému regulácie predstihu | áno |
| 9. | Zariadenie na preplňovanie vzduchom | |
| Kompresor poháňaný buď priamo motorom a/alebo výfukovými plynmi | áno |
| Chladič plniaceho vzduchu | áno (7)
   (9) |
| Vodné čerpadlo alebo ventilátor (poháňaný motorom) | nie (7) |
| Zariadenie regulujúce prietok chladiaceho média | áno |
| 10. | Pomocný ventilátor skúšobného zariadenia | áno, ak je potrebný |
| 11. | Zariadenie proti znečisťovaniu ovzdušia | áno, sériovo vyrábané zariadenie (10) |
| 12. | Štartovacie zariadenie | áno alebo vybavenie skúšobného zariadenia (11) |
| 13. | Čerpadlo mazacieho oleja | áno |

Číslo:

Príslušenstvo a zariadenia

Namontované na emisnú skúšku

1.

Sací systém

Sacie potrubie

áno

Systém regulácie emisií z kľukovej skrine

áno

Prietokomer vzduchu

áno

Vzduchový filter

áno (1)

Tlmič sania

áno (1)

Zariadenie na ohrev sacieho potrubia

áno, štandardné výrobné vybavenie. Ak je to možné, má sa nastaviť do najpriaznivejšieho stavu.

2.

Výfukový systém

Dodatočná úprava výfukových plynov

áno, sériovo vyrábané zariadenie

Výfukové potrubie

áno, sériovo vyrábané zariadenie

Pripojovacie trubice

áno (2)

Tlmič

áno (2)

Výfuková trubica

áno (2)

Výfuková brzda

nie (3)

Zariadenie na preplňovanie

áno

3.

Palivové čerpadlo

áno (4)

4.

Karburátorové zariadenie

Karburátor

áno

Elektronický riadiaci systém, prietokomer vzduchu atď.

áno

Zariadenie pre plynové motory

Reduktor tlaku

áno

Odparovač

áno

Zmiešavač

áno

5.

Zariadenie na vstrekovanie paliva (benzínu a nafty)

Predfilter

áno

Filter

áno

Čerpadlo

áno

Vysokotlakové potrubie

áno

Vstrekovač

áno

Elektronický riadiaci systém, snímače atď.

áno

Systém regulácie/riadenia

áno

Automatické zablokovanie pri plnom zaťažení regulačnej tyče v závislosti od atmosférických podmienok

áno

6.

Kvapalinové chladiace zariadenie

Chladič

nie

Ventilátor

nie

Kryt ventilátora

nie

Vodné čerpadlo

áno (5)

Termostat

áno (6)

7.

Chladenie vzduchom

Kryt

nie (7)

Ventilátor alebo dúchadlo

nie (7)

Zariadenie na reguláciu teploty

nie

8.

Elektrické príslušenstvo

Generátor

áno (8)

Rozdeľovač

áno

Indukčná cievka alebo cievky

áno

Elektrická inštalácia

áno

Zapaľovacie sviečky

áno

Elektronický riadiaci systém vrátane detektora klepania motora/systému regulácie predstihu

áno

9.

Zariadenie na preplňovanie vzduchom

Kompresor poháňaný buď priamo motorom a/alebo výfukovými plynmi

áno

Chladič plniaceho vzduchu

áno (7)
   (9)

Vodné čerpadlo alebo ventilátor (poháňaný motorom)

nie (7)

Zariadenie regulujúce prietok chladiaceho média

áno

10.

Pomocný ventilátor skúšobného zariadenia

áno, ak je potrebný

11.

Zariadenie proti znečisťovaniu ovzdušia

áno, sériovo vyrábané zariadenie (10)

12.

Štartovacie zariadenie

áno alebo vybavenie skúšobného zariadenia (11)

13.

Čerpadlo mazacieho oleja

áno

2.4.   Podmienky nastavenia

Podmienky nastavenia pre skúšku stanovenia čistého výkonu sú uvedené v tabuľke 2.

Tabuľka 2

Podmienky nastavenia

| 1. | Nastavenie karburátora, resp. karburátorov, odparovača/regulátora tlaku |
| --- | --- |

1.

Nastavenie karburátora, resp. karburátorov, odparovača/regulátora tlaku

Nastavenie v súlade s výrobnými špecifikáciami a použité bez ďalšej zmeny na dané použitie.

| 2. | Nastavenie prívodného systému vstrekovacieho čerpadla |
| --- | --- |

2.

Nastavenie prívodného systému vstrekovacieho čerpadla

| 3. | Časovanie zapaľovania alebo vstreku (krivka časovania) |
| --- | --- |

3.

Časovanie zapaľovania alebo vstreku (krivka časovania)

| 4. | Nastavenie regulátora |
| --- | --- |

4.

Nastavenie regulátora

| 5. | Zariadenie na reguláciu emisií |
| --- | --- |

5.

Zariadenie na reguláciu emisií

| 6. | Regulátor plniaceho tlaku |
| --- | --- |

6.

Regulátor plniaceho tlaku

3.   ZAZNAMENÁVANÉ ÚDAJE

3.1.   Zaznamenajú sa údaje uvedené v bode 4 doplnku k tejto prílohe. Meranie sa musí uskutočniť pri stabilizovaných prevádzkových podmienkach s dostatočným prívodom čerstvého vzduchu do motora. Spaľovacie komory môžu obsahovať usadeniny, ale len v obmedzenom množstve. Skúšobné podmienky, ako je teplota nasávaného vzduchu, sa musia zvoliť tak, aby sa čo možno najviac približovali k referenčným podmienkam (pozri bod 5.2 tejto prílohy), aby sa minimalizovala hodnota korekčného faktora.

3.2.   Teplota nasávaného vzduchu do motora sa musí merať v sacom vzduchovode. Meranie sacieho podtlaku sa vykoná v rovnakom bode. Teplomer alebo termočlánok musí byť tienený proti spätnému postriekaniu palivom a proti vyžarovanému teplu a umiestnený priamo v prúde vzduchu. Na získanie reprezentatívneho priemeru vstupnej teploty sa meria v dostatočnom počte miest.

3.3.   Sací podtlak sa musí merať v smere prúdenia za vstupnými kanálikmi, vzduchovým filtrom, tlmičom sania alebo zariadením na obmedzenie rýchlosti (ak je namontované).

3.4.   Absolútny tlak na vstupe do motora v smere prúdenia za kompresorom a prípadným výmenníkom tepla sa meria v sacom potrubí a v každom ďalšom bode, kde sa musí merať tlak na výpočet korekčných faktorov.

3.5.   Protitlak vo výfuku sa musí merať v bode vzdialenom minimálne tri priemery potrubia v smere prúdenia od výstupnej príruby, resp. prírub, alebo výfukového potrubia, resp. potrubí, a v smere prúdenia pri turbodúchadle, resp. turbodúchadlách, ak sú namontované. Je potrebné určiť miesto.

3.6.   Počas aspoň jednej minúty sa nesmú zaznamenávať žiadne údaje, až kým sa neudrží v zásade konštantný krútiaci moment, otáčky a teploty.

3.7.   Otáčky motora počas chodu alebo odčítania sa nesmú od zvolených otáčok líšiť o viac než ± 1 % alebo ± 10 min. podľa toho, ktorá hodnota je vyššia.

3.8.   Údaje o zaťažení brzdy, spotrebe paliva a teplote nasávaného vzduchu sa musia odčítať súčasne a výsledkom musí byť priemer dvoch stabilizovaných, po sebe nasledujúcich hodnôt, ktoré sa nelíšia o viac než 2 % pre zaťaženie brzdy.

3.9.   Teplota chladiaceho média na výstupe z motora sa musí udržiavať na hodnote špecifikovanej výrobcom.

Ak výrobca nešpecifikuje žiadnu teplotu, teplota musí byť 353 K ± 5 K. Pre vzduchom chladené motory sa teplota v bode udanom výrobcom musí udržiavať na + 0/– 20 K maximálnej hodnoty špecifikovanej výrobcom v referenčných podmienkach.

3.10.   V prípade vznetových motorov sa teplota paliva musí merať na vstupe vstrekovacieho čerpadla a udržiavať sa v rozmedzí 306 – 316 K (33 °C – 43 °C). V prípade zážihových motorov sa teplota paliva musí merať čo najbližšie k vstupu karburátora alebo zostavy vstrekovacích dýz a udržiavať sa v rozmedzí 293 – 303 K (20 °C – 30 °C).

3.11.   Teplota maziva meraná v olejovom čerpadle alebo na výstupe z chladiča oleja, ak je namontovaný, musí byť udržiavaná v limitoch stanovených výrobcom motora.

3.12.   Ak je potrebné, môže sa použiť pomocný regulačný systém na udržiavanie teploty v rozmedzí limitov špecifikovaných v bodoch 3.9, 3.10 a 3.11 tejto prílohy.

4.   PRESNOSŤ MERANÍ

4.1.   Krútiaci moment: ± 1 % nameraného krútiaceho momentu. Systém merania krútiaceho momentu sa musí kalibrovať tak, aby zohľadňoval straty spôsobené trením. Presnosť v dolnej polovici meracieho rozsahu dynamometra môže byť ±2 % nameraného krútiaceho momentu.

4.2.   Otáčky motora: 0,5 % nameraných otáčok.

4.3.   Spotreba paliva: ± 1 % nameranej spotreby.

4.4.   Teplota paliva: ± 2 K.

4.5.   Teplota vzduchu nasávaného do motora: ± 2 K.

4.6.   Barometrický tlak: ± 100 Pa.

4.7.   Podtlak v sacom potrubí: ± 50 Pa.

4.8.   Protitlak vo výfukovom potrubí vozidla: ± 200 Pa.

5.   KOREKČNÉ FAKTORY VÝKONU

5.1.   Definícia

Korekčný faktor výkonu je koeficient na stanovenie výkonu motora za referenčných atmosférických podmienok špecifikovaných v bode 5.2.

Po = α P

kde:

| | Po je korigovaný výkon (t. j. výkon za referenčných atmosférických podmienok) |
| --- | --- |

Po je korigovaný výkon (t. j. výkon za referenčných atmosférických podmienok)

| | α je korekčný koeficient (αa alebo αd) |
| --- | --- |

α je korekčný koeficient (αa alebo αd)

| | P je nameraný výkon (pri skúške). |
| --- | --- |

P je nameraný výkon (pri skúške).

5.2.   Referenčné atmosférické podmienky

5.2.1.   Teplota (To): 298 K (25 °C).

5.2.2.   Suchý tlak (Pso): 99 kPa.

Suchý tlak je založený na celkovom tlaku 100 kPa a tlaku vodnej pary 1 kPa.

5.3.   Skúšobné atmosférické podmienky

Atmosférické podmienky v priebehu skúšky musia byť takéto:

| 5.3.1. | Teplota (T)







  Pre zážihové motory | : | 288 K ≤ T ≤ 308 K. |
| --- | --- | --- | --- |
| Pre vznetové motory | : | 283 K ≤ T ≤ 313 K. |

5.3.1.

Teplota (T)

Pre zážihové motory

:

288 K ≤ T ≤ 308 K.

Pre vznetové motory

:

283 K ≤ T ≤ 313 K.

| 5.3.2. | Tlak (ps)
  90 kPa < ps < 110 kPa |
| --- | --- |

5.3.2.

Tlak (ps)

90 kPa < ps < 110 kPa

5.4.   Stanovenie korekčného faktora αa a αd
   (12)

5.4.1.   Zážihový motor s prirodzeným saním alebo preplňovaný

Korekčný faktor αa sa získa pomocou tohto vzorca:

Formula

kde:

| | ps celkový suchý atmosférický tlak v kilopascaloch (kPa); t. j. celkový barometrický tlak bez tlaku vodnej pary; |
| --- | --- |

ps celkový suchý atmosférický tlak v kilopascaloch (kPa); t. j. celkový barometrický tlak bez tlaku vodnej pary;

| | T je absolútna teplota motorom nasávaného vzduchu v kelvinoch (K). |
| --- | --- |

T je absolútna teplota motorom nasávaného vzduchu v kelvinoch (K).

Podmienky, ktoré sa musia dodržať v laboratóriu.

Aby sa skúška považovala za platnú, musí byť korekčný faktor taký, že

0,93 < αa < 1,07

Ak sú tieto limity prekročené, musí sa získaná korigovaná hodnota uviesť v skúšobnom protokole, kde sa presne uvedú aj podmienky skúšky (teplota a tlak).

5.4.2.   Vznetový motor – faktor αd

Korekčný faktor výkonu (αd) vznetových motorov s konštantným prietokom paliva sa získa pomocou tohto vzorca:

αd = (fa)fm

kde:

| | fa je atmosférický faktor; |
| --- | --- |

fa je atmosférický faktor;

| | fm je charakteristický parameter pre každý typ motora a pre nastavenie. |
| --- | --- |

fm je charakteristický parameter pre každý typ motora a pre nastavenie.

5.4.2.1.   Atmosférický faktor fa

Tento faktor udáva vplyvy podmienok prostredia (tlak, teplota a vlhkosť) na vzduch nasávaný motorom. Vzorec pre atmosférický faktor sa líši podľa typu motora.

5.4.2.1.1.   Motory s prirodzením nasávaním a mechanicky preplňované motory

Formula

5.4.2.1.2.   Motory preplňované turbodúchadlom s chladením alebo bez chladenia plniaceho vzduchu

Formula

5.4.2.2.   Faktor motora fm

fm je funkciou qc (korigovaný prietok paliva) podľa tohto vzorca:

| | fm = 0,036 qc – 1,14
  a |
| --- | --- |

fm = 0,036 qc – 1,14

a

| | qc = q/r |
| --- | --- |

qc = q/r

kde:

| | q je prietok paliva v miligramoch na cyklus a na liter celkového zdvihového objemu [mg/(liter-cyklus)]; |
| --- | --- |

q je prietok paliva v miligramoch na cyklus a na liter celkového zdvihového objemu [mg/(liter-cyklus)];

| | r je pomer tlakov medzi výstupom a vstupom kompresora, v prípade viacerých turbodúchadiel r predstavuje celkový kompresný pomer (r = 1 pre motory s prirodzením nasávaním). |
| --- | --- |

r je pomer tlakov medzi výstupom a vstupom kompresora, v prípade viacerých turbodúchadiel r predstavuje celkový kompresný pomer (r = 1 pre motory s prirodzením nasávaním).

Tento vzorec je platný pre rozsah hodnôt qc, medzi 37,2 mg/(liter-cyklus) a 65 mg/(liter-cyklus).

Pre hodnoty qc nižšie ako 37,2 mg/(liter-cyklus) sa použije konštantná hodnota fm rovná 0,2 (fm = 0,2).

Pre hodnoty qc vyššie než 65 mg/(liter-cyklus) sa použije konštantná hodnota fm rovná 1,2 (fm = 1,2) (pozri obrázok):

Image

5.4.2.3.   Podmienky, ktoré sa musia dodržať v laboratóriu

Aby sa skúška považovala za platnú, musí byť korekčný faktor αa taký, že

0,93 ≤ αa ≤ 1,07

Ak sa tieto limity prekročia, získaná korigovaná hodnota sa uvedie v skúšobnom protokole, kde sa presne uvedú aj podmienky skúšky (teplota a tlak).

---

(1)  Úplný sací systém určený na plánované použitie sa namontuje:

| i) | keď existuje riziko výrazného vplyvu na výkon motora; |
| --- | --- |

i)

keď existuje riziko výrazného vplyvu na výkon motora;

| ii) | v prípade zážihových motorov s prirodzeným nasávaním; |
| --- | --- |

ii)

v prípade zážihových motorov s prirodzeným nasávaním;

| iii) | na požiadanie výrobcu. |
| --- | --- |

iii)

na požiadanie výrobcu.

V ostatných prípadoch sa môže použiť rovnocenný systém a malo by sa skontrolovať, či sa sací tlak nelíši o viac než 100 Pa od horného limitu stanoveného výrobcom pre čistý vzduchový filter.

(2)  Úplný výfukový systém určený na plánované použitie sa namontuje:

| i) | keď existuje riziko výrazného vplyvu na výkon motora; |
| --- | --- |

i)

keď existuje riziko výrazného vplyvu na výkon motora;

| ii) | v prípade zážihových motorov s prirodzeným nasávaním; |
| --- | --- |

ii)

v prípade zážihových motorov s prirodzeným nasávaním;

| iii) | na požiadanie výrobcu. |
| --- | --- |

iii)

na požiadanie výrobcu.

V ostatných prípadoch sa môže namontovať rovnocenný systém za predpokladu, že sa meraný tlak nelíši o viac ako 1 000 Pa od horného limitu stanoveného výrobcom.

(3)  Ak je motor vybavený výfukovou brzdou, musí byť jej škrtiaci ventil fixovaný v úplne otvorenej polohe.

(4)  V prípade potreby sa môže nastaviť tlak v prívode paliva tak, aby reprodukoval tlaky, ktoré sa vyskytujú pri danom režime prevádzky motora (najmä ak je použitý systém „spätného vedenia paliva“).

(5)  Obeh chladiacej kvapaliny zabezpečuje len vodné čerpadlo motora. Kvapalina môže byť chladená vonkajším okruhom za predpokladu, že tlaková strata tohto okruhu a tlak na vstupe do čerpadla zostávajú v podstate také isté ako v rámci systému chladenia motora.

(6)  Termostat sa môže nastaviť do úplne otvorenej polohy.

(7)  Ak je chladiaci ventilátor alebo dúchadlo namontované na skúšku, absorbovaný výkon sa musí pripočítať k výsledkom okrem motorov, kde je také príslušenstvo integrálnou súčasťou motora (t. j. chladiace ventilátory vzduchom chladených motorov priamo namontované na kľukovom hriadeli). Výkon chladiaceho ventilátora alebo dúchadla sa musí určiť pri otáčkach použitých pri skúške buď výpočtom zo štandardných charakteristík, alebo praktickými skúškami.

(8)  Minimálny výkon generátora: elektrický výkon generátora sa musí obmedziť na výkon potrebný na prevádzku príslušenstva nevyhnutného pre činnosť motora. Ak je potrebné pripojenie akumulátora, musí sa použiť akumulátor, ktorý je úplne nabitý a v dobrom stave.

(9)  Motory chladené plniacim vzduchom sa skúšajú s chladičom plniaceho vzduchu používajúcim kvapalinu alebo vzduch, no ak výrobca chce, môže skúšobné zariadenie nahradiť vzduchovým chladičom. V každom prípade sa meranie výkonu pri každých otáčkach vykoná s maximálnym poklesom tlaku a minimálnym poklesom teploty vzduchu motora prechádzajúceho chladičom plniaceho vzduchu na skúšobnom zariadení podľa špecifikácií výrobcu.

(10)  Môžu zahŕňať napríklad recirkulačný systém výfukových plynov (systém EGR), katalyzátor, tepelný reaktor, vstrekovanie sekundárneho vzduchu a systém ochrany paliva pred odparovaním.

(11)  Napájanie elektrických alebo iných štartovacích systémov je zabezpečené zo skúšobného zariadenia.

(12)  Skúšky sa môžu vykonať v klimatizovaných skúšobných komorách, kde môžu byť riadené atmosférické podmienky.

V prípade motorov vybavených automatickou reguláciou teploty vzduchu, ak je zariadenie také, že sa pri plnom zaťažení pri 25 °C nepridáva žiadny zohriaty vzduch, skúška sa vykoná s úplne uzavretým zariadením. Ak zariadenie stále pracuje pri 25 °C, potom sa skúška vykoná so zariadením normálne fungujúcim a exponent teploty v korekčnom faktore je nula (žiadna teplotná korekcia).

Doplnok

VÝSLEDKY SKÚŠOK MERANIA ČISTÉHO VÝKONU MOTORA

Tento formulár vyplní laboratórium vykonávajúce skúšku.

1.   Skúšobné podmienky

1.1.   Poloha meracieho bodu protitlaku vo výfuku

1.2.   Poloha meracieho bodu sacieho podtlaku

1.3.   Charakteristiky dynamometra

1.3.1.   Značka: ... Model: ...

1.3.2   Typ: ...

2.   Palivo

2.1.   Pre zážihové motory na kvapalné palivo

2.1.1.   Značka: ...

2.1.2.   Špecifikácia: ...

2.1.3.   Antidetonačné prísady (olovo atď.): ...

2.1.3.1.   Typ: ...

2.1.3.2.   Obsah: ... mg/l

2.1.4.   Oktánové číslo RON: ... (ASTM D 26 99-70)

2.1.4.1.   Uveďte hustotu: ... g/cm3 pri 288 K

2.1.4.2.   Dolná výhrevnosť: ... kJ/kg

2.2.   Pre zážihové motory na plynné palivo

2.2.1.   Značka: ...

2.2.2.   Špecifikácia: ...

2.2.3.   Tlak skladovania: ... bar

2.2.4.   Tlak pri použití: ... bar

2.2.5.   Dolná výhrevnosť: ... kJ/kg

2.3.   Pre vznetové motory na plynné palivo

2.3.1.   Systém prívodu: plyn

2.3.2.   Špecifikácia použitého plynu: ...

2.3.3.   Pomer motorová nafta/plyn: ...

2.3.4.   Dolná výhrevnosť: ...

2.4.   Pre vznetové motory na kvapalné palivo

2.4.1.   Značka: ...

2.4.2.   Špecifikácia použitého paliva: ...

2.4.3.   Cetánové číslo (ASTM D 976-71): ...

2.4.4.   Uveďte hustotu: ... g/cm3 pri 288 K

2.4.5.   Dolná výhrevnosť: ... kJ/kg

3.   Mazivo

3.1.   Značka: ...

3.2.   Špecifikácia: ...

3.3.   SAE viskozita: ...

4.   Podrobné výsledky meraní (1)

| Otáčky motora, min– 1 | | |
| --- | --- | --- |
| Nameraný krútiaci moment, Nm | | |
| Nameraný výkon, kW | | |
| Nameraný prietok paliva, g/h | | |
| Barometrický tlak, kPa | | |
| Tlak vodnej pary, kPa | | |
| Teplota nasávaného vzduchu, K | | |
| Výkon, ktorý sa má pripočítať pre zariadenia a príslušenstvo motora, ktoré nie je uvedené v tabuľke 1, kW
  Spolu, kW | č. 1
  č. 2
  č. 3 | | |
| Korekčný faktor výkonu | | |
| Korigovaný výkon, kW | | |
| Korigovaný krútiaci moment, Nm | | |
| Korigovaná špecifická spotreba paliva g/(kwh) (3) | | |
| Teplota chladiacej kvapaliny na výstupe, K | | |
| Teplota mazacieho oleja v meracom bode, K | | |
| Teplota vzduchu za preplňovačom, K (2) | | |
| Teplota paliva na vstupe vstrekovacieho čerpadla, K | | |
| Teplota vzduchu za chladičom plniaceho vzduchu, K (2) | | |
| Tlak za preplňovačom, kPa | | |
| Tlak za chladičom plniaceho vzduchu, kPa | | |
| Sací podtlak, Pa | | |
| Protitlak vo výfuku, Pa | | |
| Dodávka paliva, mm3/zdvih alebo cyklus (2) | | |

Otáčky motora, min– 1

Nameraný krútiaci moment, Nm

Nameraný výkon, kW

Nameraný prietok paliva, g/h

Barometrický tlak, kPa

Tlak vodnej pary, kPa

Teplota nasávaného vzduchu, K

Výkon, ktorý sa má pripočítať pre zariadenia a príslušenstvo motora, ktoré nie je uvedené v tabuľke 1, kW

Spolu, kW

č. 1

č. 2

č. 3

Korekčný faktor výkonu

Korigovaný výkon, kW

Korigovaný krútiaci moment, Nm

Korigovaná špecifická spotreba paliva g/(kwh) (3)

Teplota chladiacej kvapaliny na výstupe, K

Teplota mazacieho oleja v meracom bode, K

Teplota vzduchu za preplňovačom, K (2)

Teplota paliva na vstupe vstrekovacieho čerpadla, K

Teplota vzduchu za chladičom plniaceho vzduchu, K (2)

Tlak za preplňovačom, kPa

Tlak za chladičom plniaceho vzduchu, kPa

Sací podtlak, Pa

Protitlak vo výfuku, Pa

Dodávka paliva, mm3/zdvih alebo cyklus (2)

---

(1)  Charakteristické krivky čistého výkonu a čistého krútiaceho momentu sa musia zobraziť ako funkcia otáčok motora.

(2)  Nehodiace sa prečiarknite.

(3)  Vypočítaný pomocou čistého výkonu pre vznetové a zážihové motory, v prípade zážihových motorov vynásobený korekčným faktorom výkonu.

---

PRÍLOHA 5

ZÁKLADNÉ CHARAKTERISTIKY RADU MOTOROV

1.   VŠEOBECNE

Rad motorov je charakterizovaný konštrukčnými parametrami. Tieto sú spoločné pre všetky motory v rámci radu. Výrobca motora môže rozhodnúť o tom, ktoré motory patria do radu motorov, pokiaľ sa dodržia kritériá zaradenia uvedené v bode 3.1. Rad motorov schvaľuje schvaľovací úrad. Keďže výber radu motorov má významný vplyv na výfukové emisie motora, v odseku 2.1 sa uvádzajú ďalšie informácie (séria zmien 03 predpisu č. 96), ktoré sú užitočné pre výrobcu a pre schvaľovací úrad pri hodnotení radu motorov a výbere základného motora.

2.   OSOBITNÉ PRÍPADY

2.1.   Interakcie medzi parametrami

V niektorých prípadoch môžu byť medzi parametrami interakcie, ktoré môžu spôsobiť zmeny v emisiách. To sa musí zohľadniť, aby bolo zabezpečené, že do toho istého radu motorov sa zaradia len motory s podobnými charakteristikami výfukových emisií. Výrobca musí takéto prípady identifikovať a oznámiť schvaľovaciemu úradu. Potom sa to zohľadní ako kritérium pri tvorbe nového radu motorov.

2.2.   Zariadenia alebo vlastnosti so silným vplyvom na emisie

Zariadenia alebo prvky, ktoré nie sú uvedené v bode 3.1 a ktoré majú veľký vplyv na hodnoty emisií, výrobca musí určiť na základe správneho technického úsudku a oznámiť ich schvaľovaciemu úradu. Potom sa to zohľadní ako kritérium pri tvorbe nového radu motorov.

2.3.   Dodatočné kritériá

Okrem parametrov uvedených v bode 3.1 výrobca môže zaviesť doplňujúce kritériá umožňujúce definovať rad v obmedzenejšom rozsahu. Tieto parametre nie sú nevyhnutne parametrami, ktoré majú vplyv na úroveň emisií.

3.   PARAMETRE DEFINUJÚCE RAD MOTOROV

3.1.   Cyklus spaľovania:

| a) | dvojtaktný cyklus; |
| --- | --- |

a)

dvojtaktný cyklus;

| b) | štvortaktný cyklus; |
| --- | --- |

b)

štvortaktný cyklus;

| c) | rotačný motor; |
| --- | --- |

c)

rotačný motor;

| d) | iné. |
| --- | --- |

d)

iné.

3.2.   Typ paliva

| a) | motorová nafta; |
| --- | --- |

a)

motorová nafta;

| b) | benzín; |
| --- | --- |

b)

benzín;

| c) | plynné palivo (NG alebo LPG). |
| --- | --- |

c)

plynné palivo (NG alebo LPG).

3.3.   Usporiadanie valcov

3.3.1.   Usporiadanie valcov v bloku:

| a) | V; |
| --- | --- |

a)

V;

| b) | v rade; |
| --- | --- |

b)

v rade;

| c) | hviezdicové; |
| --- | --- |

c)

hviezdicové;

| d) | iné (F, W atď.). |
| --- | --- |

d)

iné (F, W atď.).

3.3.2.   Vzájomná poloha valcov

Motory s tým istým blokom môžu patriť do toho istého radu, pokiaľ ich rozmery od stredu vŕtania po stred sú rovnaké.

3.4.   Hlavné chladiace médium:

| a) | vzduch; |
| --- | --- |

a)

vzduch;

| b) | voda; |
| --- | --- |

b)

voda;

| c) | olej. |
| --- | --- |

c)

olej.

3.5.   Zdvihový objem jednotlivých valcov

Od 85 % do 100 % pre motory s jednotkovým zdvihom valca ≥ 0,75 dm3 najväčšieho zdvihu v rámci radu motorov.

Od 70 % do 100 % pre motory s jednotkovým zdvihom valca < 0,75 dm3 najväčšieho zdvihu v rámci radu motorov.

3.6.   Spôsob nasávania vzduchu:

| a) | prirodzené nasávanie; |
| --- | --- |

a)

prirodzené nasávanie;

| b) | preplňovanie; |
| --- | --- |

b)

preplňovanie;

| c) | preplňovanie s chladičom plniaceho vzduchu. |
| --- | --- |

c)

preplňovanie s chladičom plniaceho vzduchu.

3.7.   Typ/konštrukcia spaľovacej komory:

| a) | otvorená komora; |
| --- | --- |

a)

otvorená komora;

| b) | delená komora; |
| --- | --- |

b)

delená komora;

| c) | iné typy. |
| --- | --- |

c)

iné typy.

3.8.   Ventily a kanáliky:

| a) | usporiadanie; |
| --- | --- |

a)

usporiadanie;

| b) | počet ventilov na valec; |
| --- | --- |

b)

počet ventilov na valec;

| c) | stena valca; |
| --- | --- |

c)

stena valca;

| d) | kľuková skriňa. |
| --- | --- |

d)

kľuková skriňa.

3.9.   Typ prívodu paliva

3.9.1.   Pre vznetové motory:

| a) | čerpadlo, (vysokotlakové) potrubie a vstrekovač; |
| --- | --- |

a)

čerpadlo, (vysokotlakové) potrubie a vstrekovač;

| b) | radové alebo rozdeľovacie čerpadlo; |
| --- | --- |

b)

radové alebo rozdeľovacie čerpadlo;

| c) | vstrekovacia jednotka; |
| --- | --- |

c)

vstrekovacia jednotka;

| d) | vstrekovací systém so spoločným tlakovým potrubím. |
| --- | --- |

d)

vstrekovací systém so spoločným tlakovým potrubím.

3.9.2.   Pre zážihové motory:

| a) | karburátor; |
| --- | --- |

a)

karburátor;

| b) | nepriame vstrekovanie paliva; |
| --- | --- |

b)

nepriame vstrekovanie paliva;

| c) | priame vstrekovanie paliva. |
| --- | --- |

c)

priame vstrekovanie paliva.

3.10.   Rôzne zariadenia:

| a) | recirkulácia výfukových plynov (EGR); |
| --- | --- |

a)

recirkulácia výfukových plynov (EGR);

| b) | vstrekovanie vody; |
| --- | --- |

b)

vstrekovanie vody;

| c) | vstrekovanie vzduchu; |
| --- | --- |

c)

vstrekovanie vzduchu;

| d) | iné. |
| --- | --- |

d)

iné.

3.11.   Stratégia elektronického riadenia

Prítomnosť alebo neprítomnosť elektronickej riadiacej jednotky (ECU) v motore sa považuje za základný parameter radu.

V prípade elektronicky riadených motorov výrobca musí poskytnúť technické podklady, ktoré objasnia zoskupenie týchto motorov do toho istého radu, t. j. dôvody, prečo sa od týchto motorov očakáva, že splnia rovnaké emisné požiadavky.

Elektronická regulácia otáčok nemusí znamenať, že ide o iný rad, než je rad s mechanickou reguláciou. Potreba oddeliť elektronicky riadené motory od mechanicky riadených motorov by sa mala uplatňovať na charakteristiky vstrekovania paliva, ako je časovanie, tlak, rýchlosť atď.

3.12.   Systémy dodatočnej úpravy výfukových plynov

Funkcia a kombinácia nasledujúcich zariadení sa považuje za kritérium príslušnosti k radu motorov:

| a) | oxidačný katalyzátor; |
| --- | --- |

a)

oxidačný katalyzátor;

| b) | systém deNOx so selektívnou redukciou NOx (pridanie redukčného činidla); |
| --- | --- |

b)

systém deNOx so selektívnou redukciou NOx (pridanie redukčného činidla);

| c) | iné systémy deNOx; |
| --- | --- |

c)

iné systémy deNOx;

| d) | filter tuhých častíc s pasívnou regeneráciou; |
| --- | --- |

d)

filter tuhých častíc s pasívnou regeneráciou;

| e) | filter tuhých častíc s aktívnou regeneráciou; |
| --- | --- |

e)

filter tuhých častíc s aktívnou regeneráciou;

| f) | iné filtre tuhých častíc; |
| --- | --- |

f)

iné filtre tuhých častíc;

| g) | iné zariadenia. |
| --- | --- |

g)

iné zariadenia.

Ak bol motor certifikovaný bez systému dodatočnej úpravy, či už ako základný motor, alebo ako člen radu, potom tento motor, ak je vybavený oxidačným katalyzátorom (nie filtrom tuhých častíc), môže byť zaradený do toho istého radu motorov, ak si nevyžaduje rozdielne charakteristiky paliva.

Ak si vyžaduje špecifické charakteristiky paliva (napr. filtre tuhých častíc vyžadujúce osobitné prísady na zabezpečenie regeneračného procesu), rozhodnutie o jeho zaradení do rovnakého radu sa zakladá na technických podkladoch výrobcu. Z týchto podkladov musí vyplývať, že očakávaná úroveň emisií motora vybaveného systémom dodatočnej úpravy spĺňa rovnaké limitné hodnoty ako úroveň emisií motora nevybaveného týmto systémom.

Ak bol motor certifikovaný so systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov buď ako základný motor, alebo ako člen radu motorov, ktorého základný motor je vybavený rovnakým systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov, tento motor sa nesmie zaradiť do rovnakého radu motorov, ak nie je vybavený systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov.

---

PRÍLOHA 6

KONTROLA ZHODY VÝROBY

1.   VŠEOBECNE

Tieto požiadavky sú zhodné so skúškami požadovanými na kontrolu zhody výroby podľa bodu 6.2 tohto predpisu.

2.   SKÚŠOBNÉ POSTUPY

Použijú skúšobné metódy a meracie prístroje opísané v prílohe 4 k tomuto predpisu.

3.   ZBER VZORIEK

3.1.   V prípade typu motora

Vyberie sa jeden motor. Ak sa po skúške podľa ďalej uvedeného bodu 5.1 nepovažuje motor za zhodný s požiadavkami tohto predpisu, musia sa skúšať ďalšie dva motory.

3.2.   V prípade radu motorov

V prípade schválenia udeleného radu motorov sa zhoda výroby preukáže na jednom členovi radu, ktorý nie je základným motorom. V prípade neúspešnej skúšky zhody výroby sa skúšajú ďalšie dva motory rovnakého typu.

4.   KRITÉRIÁ MERANIA

4.1.   Čistý výkon a špecifická spotreba paliva spaľovacieho motora

Merania sa vykonajú pri dostatočnom počte otáčok motora, aby sa správne definovali krivky výkonu, krútiaceho momentu a špecifickej spotreby paliva medzi najnižšími a najvyššími otáčkami motora odporúčanými výrobcom, definovanými v bodoch 2.9 a 2.11 tohto predpisu.

Korigované hodnoty namerané pre motor zaradený do vzorky sa nesmú líšiť o viac než o hodnoty uvedené v tabuľke ďalej a ±10 % v prípade špecifickej spotreby paliva.

| Typ motora | Menovitý čistý výkon (krútiaci moment) [%] | Ostatné meracie body na krivke [%] | Odchýlka pre otáčky motora [%] |
| --- | --- | --- | --- |
| Všeobecne | ± 5 | ± 10 | ± 5 |
| Benzínové zážihové motory s regulátorom | ± 8 | ± 12 | ± 8 |
| Benzínové zážihové motory bez regulátora | ± 8 | ± 20 | ± 8 |

Typ motora

Menovitý čistý výkon (krútiaci moment) [%]

Ostatné meracie body na krivke [%]

Odchýlka pre otáčky motora [%]

Všeobecne

± 5

± 10

± 5

Benzínové zážihové motory s regulátorom

± 8

± 12

± 8

Benzínové zážihové motory bez regulátora

± 8

± 20

± 8

5.   VYHODNOTENIE VÝSLEDKOV

Ak hodnoty čistého výkonu a spotreby paliva druhého a/alebo tretieho motora podľa bodu 3 nespĺňajú požiadavky vyššie uvedeného bodu 4, výroba sa považuje za nezhodnú podľa požiadaviek tohto predpisu a uplatňuje sa ustanovenie bodu 7 tohto predpisu.

---

PRÍLOHA 7

TECHNICKÉ ÚDAJE REFERENČNÝCH PALÍV

1.   Technické údaje referenčného paliva LPG

| Parameter | Jednotka | Limity paliva A | Limity paliva B | Skúšobná metóda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimálne | Maximálne | Minimálne | Maximálne |
| Motorové oktánové číslo | 1 | 92,5 (1) | | 92,5 | | EN 589 príloha B |
| Zloženie: |
| Obsah C3 | % objemu | 48 | 52 | 83 | 87 | |
| Obsah C4 | % objemu | 48 | 52 | 13 | 17 | ISO 7941 |
| Olefíny | % objemu | | 12 | | 14 | |
| Zvyšok po odparení | mg/kg | | 50 | | 50 | NFM 41-015 |
| Celkový obsah síry | ppm hmotnosti (1) | | 50 | | 50 | EN 24260 |
| Sírovodík | — | | žiadny | | žiadny | ISO 8819 |
| Korózia medi | odstupňovanie | | Trieda 1 | | Trieda 1 | ISO 6251 (2) |
| Voda pri 0 °C | | | bez vody | | bez vody | vizuálna kontrola |

Parameter

Jednotka

Limity paliva A

Limity paliva B

Skúšobná metóda

Minimálne

Maximálne

Minimálne

Maximálne

Motorové oktánové číslo

1

92,5 (1)

92,5

EN 589 príloha B

Zloženie:

Obsah C3

% objemu

48

52

83

87

Obsah C4

% objemu

48

52

13

17

ISO 7941

Olefíny

% objemu

12

14

Zvyšok po odparení

mg/kg

50

50

NFM 41-015

Celkový obsah síry

ppm hmotnosti (1)

50

50

EN 24260

Sírovodík

—

žiadny

žiadny

ISO 8819

Korózia medi

odstupňovanie

Trieda 1

Trieda 1

ISO 6251 (2)

Voda pri 0 °C

bez vody

bez vody

vizuálna kontrola

2.   Technické údaje referenčného paliva NG

Palivá bežne dostupné na európskom trhu sú k dispozícii v dvoch skupinách:

| — | skupina H, ktorej krajné hodnoty predstavujú referenčné palivá GR a G23, |
| --- | --- |

—

skupina H, ktorej krajné hodnoty predstavujú referenčné palivá GR a G23,

| — | skupina L, ktorej krajné hodnoty predstavujú referenčné palivá G23 a G25. |
| --- | --- |

—

skupina L, ktorej krajné hodnoty predstavujú referenčné palivá G23 a G25.

Charakteristiky referenčných palív GR, G23 a G25 sú takéto:

| Referenčné palivo GR |
| --- |
| Charakteristiky | Jednotky | Základ | Limitné hodnoty | Skúšobná metóda |
| Minimálne | Maximálne |
| Zloženie: | | | | | |
| Metán | | 87 | 84 | 89 | |
| Etán | | 13 | 11 | 15 | |
| Zvyšok (3) | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Obsah síry | mg/m3
   (4) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Referenčné palivo GR

Charakteristiky

Jednotky

Základ

Limitné hodnoty

Skúšobná metóda

Minimálne

Maximálne

Zloženie:

Metán

87

84

89

Etán

13

11

15

Zvyšok (3)

% mol

—

—

1

ISO 6974

Obsah síry

mg/m3
   (4)

—

—

10

ISO 6326-5

| Referenčné palivo G23 |
| --- |
| Charakteristiky | Jednotky | Základ | Limitné hodnoty | Skúšobná metóda |
| Minimálne | Maximálne |
| Zloženie: | | | | | |
| Metán | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| Zvyšok (5) | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Obsah síry | mg/m3
   (6) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Referenčné palivo G23

Charakteristiky

Jednotky

Základ

Limitné hodnoty

Skúšobná metóda

Minimálne

Maximálne

Zloženie:

Metán

92,5

91,5

93,5

Zvyšok (5)

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

7,5

6,5

8,5

Obsah síry

mg/m3
   (6)

—

—

10

ISO 6326-5

| Referenčné palivo G25 |
| --- |
| Charakteristiky | Jednotky | Základ | Limitné hodnoty | Skúšobná metóda |
| Minimálne | Maximálne |
| Zloženie: | | | | | |
| Metán | | 86 | 84 | 88 | |
| Zvyšok (7) | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 14 | 12 | 16 | |
| Obsah síry | mg/m3
   (8) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Referenčné palivo G25

Charakteristiky

Jednotky

Základ

Limitné hodnoty

Skúšobná metóda

Minimálne

Maximálne

Zloženie:

Metán

86

84

88

Zvyšok (7)

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

14

12

16

Obsah síry

mg/m3
   (8)

—

—

10

ISO 6326-5

3.   Referenčné palivo pre zážihové motory

| Parameter | Jednotka | Limitné hodnoty (9) | Skúšobná metóda | Uverejnenie |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimálne | Maximálne |
| Oktánové číslo stanovené výskumnou metódou, RON | | 95,0 | — | EN 25164 | 1993 |
| Oktánové číslo stanovené motorovou metódou, MON | | 85,0 | — | EN 25163 | 1993 |
| Hustota pri 15 °C | kg/m3 | 748 | 775 | ISO 3675 | 1995 |
| Tlak pár podľa Reida | kPa | 56,0 | 95,0 | EN 12 | 1993 |
| Destilácia: |
| — | začiatok varu |

Parameter

Jednotka

Limitné hodnoty (9)

Skúšobná metóda

Uverejnenie

Minimálne

Maximálne

Oktánové číslo stanovené výskumnou metódou, RON

95,0

—

EN 25164

1993

Oktánové číslo stanovené motorovou metódou, MON

85,0

—

EN 25163

1993

Hustota pri 15 °C

kg/m3

748

775

ISO 3675

1995

Tlak pár podľa Reida

kPa

56,0

95,0

EN 12

1993

Destilácia:

—

začiatok varu

°C

24

40

EN-ISO 3405

1988

| — | odparené pri 100 °C |
| --- | --- |

—

odparené pri 100 °C

% obj.

49,0

57,0

EN-ISO 3405

1988

| — | odparené pri 150°C |
| --- | --- |

—

odparené pri 150°C

% obj.

81,0

87,0

EN-ISO 3405

1988

| — | koniec varu |
| --- | --- |

—

koniec varu

°C

190

215

EN-ISO 3405

1988

Zostatok

percento

—

2

EN-ISO 3405

Analýza uhľovodíkov:

| — | olefíny |
| --- | --- |

—

olefíny

% obj.

—

10

ASTM D 1319

1995

| — | aromatické uhľovodíky |
| --- | --- |

—

aromatické uhľovodíky

% obj.

28,0

40,0

ASTM D 1319

1995

| — | benzén |
| --- | --- |

—

benzén

% obj.

—

1,0

pr. EN 12177

1998

| — | nasýtené uhľovodíky |
| --- | --- |

—

nasýtené uhľovodíky

—

zostatok

ASTM D 1319

1995

Pomer uhlík/vodík

stanovená hodnota

stanovená hodnota

Oxidačná stabilita (10)

min.

480

—

EN-ISO 7536

1996

Obsah kyslíka

% hmotn.

—

2,3

EN 1601

1997

Živičné látky

mg/ml

—

0,04

EN-ISO 6246

1997

Obsah síry (11)

mg/kg

—

100

pr. EN-ISO 14596

1998

Korózia medi pri 50 °C

—

1

EN-ISO 2160

1995

Obsah olova

g/l

—

0,005

EN 237

1996

Obsah fosforu

g/l

—

0,0013

ASTM D 3231

1994

4.   Referenčné palivo pre vznetové motory (1)

Tabuľka 1
   (12)
   (22)

Referenčné palivo pre vznetové motory poľnohospodárskych a lesných traktorov a necestných pojazdných strojov s typovým schválením spĺňajúcim limitné hodnoty výkonnostných pásem D až G

| | Limitné hodnoty a jednotky (13) | Skúšobná metóda |
| --- | --- | --- |
| Cetánové číslo (15) | minimálne 45 (18)

  maximálne 50 | ISO 5165 |
| Hustota pri 15 °C | minimálne 835 kg/m3

  maximálne 845 kg/m3
   (21) | ISO 3675, ASTM D 4052 |
| Destilácia (14) – 95 % objemu | maximálne 370 °C | ISO 3405 |
| Viskozita pri 40 °C | minimálne 2,5 mm2/s
  maximálne 3,5 mm2/s | ISO 3104 |
| Obsah síry | minimálne 0,1 % hmotn. (20)

  maximálne 0,2 % hmotn. (19) | ISO 8754, EN 24260 |
| Bod vzplanutia | minimálne 55 °C | ISO 2719 |
| CFPP | minimálne –
  maximálne + 5 °C | EN 116 |
| Korózia medi | maximum 1 | ISO 2160 |
| Conradsonov uhlíkový zvyšok
  (pri 10 % destilačnom zvyšku) | maximálne 0,3 % hmotn. | ISO 10370 |
| Obsah popola | maximálne 0,01 % hmotn. | ASTM D 482 (23) |
| Obsah vody | maximálne 0,05 % hmotn. | ASTM D 95, D 1744 |
| Neutralizačné číslo (silná kyselina) | minimum 0,20 mg KOH/g | |
| Oxidačná stálosť (16) | maximum 2,5 mg/100 ml | ASTM D 2274 |
| Prísady (17) | | |

Limitné hodnoty a jednotky (13)

Skúšobná metóda

Cetánové číslo (15)

minimálne 45 (18)

maximálne 50

ISO 5165

Hustota pri 15 °C

minimálne 835 kg/m3

maximálne 845 kg/m3
   (21)

ISO 3675, ASTM D 4052

Destilácia (14) – 95 % objemu

maximálne 370 °C

ISO 3405

Viskozita pri 40 °C

minimálne 2,5 mm2/s

maximálne 3,5 mm2/s

ISO 3104

Obsah síry

minimálne 0,1 % hmotn. (20)

maximálne 0,2 % hmotn. (19)

ISO 8754, EN 24260

Bod vzplanutia

minimálne 55 °C

ISO 2719

CFPP

minimálne –

maximálne + 5 °C

EN 116

Korózia medi

maximum 1

ISO 2160

Conradsonov uhlíkový zvyšok

(pri 10 % destilačnom zvyšku)

maximálne 0,3 % hmotn.

ISO 10370

Obsah popola

maximálne 0,01 % hmotn.

ASTM D 482 (23)

Obsah vody

maximálne 0,05 % hmotn.

ASTM D 95, D 1744

Neutralizačné číslo (silná kyselina)

minimum 0,20 mg KOH/g

Oxidačná stálosť (16)

maximum 2,5 mg/100 ml

ASTM D 2274

Prísady (17)

Tabuľka 2

Referenčné palivo pre vznetové motory poľnohospodárskych a lesných traktorov a necestných pojazdných strojov s typovým schválením spĺňajúcim limitné hodnoty výkonnostných pásem H až K

| Parameter | Jednotka | Limitné hodnoty (24) | Skúšobná metóda |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimálne | Maximálne |
| Cetánové číslo (25) | | 52,0 | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Hustota pri 15 °C | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 |
| Destilácia: |
| 50 % objemu | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 |
| 95 % objemu | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| Konečný bod varu | °C | — | 370 | EN-ISO 3405 |
| Bod vzplanutia | °C | 55 | — | EN 22719 |
| CFPP | °C | — | – 5 | EN 116 |
| Viskozita pri 40 °C | mm2/s | 2,5 | 3,5 | EN-ISO 3104 |
| Polycyklické aromatické uhľovodíky | % hmotn. | 3,0 | 6,0 | IP 391 |
| Obsah síry (26) | mg/kg | — | 300 | ASTM D 5453 |
| Korózia medi | | — | trieda 1 | EN-ISO 2160 |
| Conradsonov uhlíkový zvyšok (pri 10 % destilačnom zvyšku) | % hmotn. | — | 0,2 | EN-ISO 10370 |
| Obsah popola | % hmotn. | — | 0,01 | EN-ISO 6245 |
| Obsah vody | % hmotn. | — | 0,05 | EN-ISO 12937 |
| Neutralizačné číslo (silná kyselina) | mg KOH/g | — | 0,02 | ASTM D 974 |
| Oxidačná stálosť (27) | mg/ml | — | 0,025 | EN-ISO 12205 |

Parameter

Jednotka

Limitné hodnoty (24)

Skúšobná metóda

Minimálne

Maximálne

Cetánové číslo (25)

52,0

54,0

EN-ISO 5165

Hustota pri 15 °C

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

Destilácia:

50 % objemu

°C

245

—

EN-ISO 3405

95 % objemu

°C

345

350

EN-ISO 3405

Konečný bod varu

°C

—

370

EN-ISO 3405

Bod vzplanutia

°C

55

—

EN 22719

CFPP

°C

—

– 5

EN 116

Viskozita pri 40 °C

mm2/s

2,5

3,5

EN-ISO 3104

Polycyklické aromatické uhľovodíky

% hmotn.

3,0

6,0

IP 391

Obsah síry (26)

mg/kg

—

300

ASTM D 5453

Korózia medi

—

trieda 1

EN-ISO 2160

Conradsonov uhlíkový zvyšok (pri 10 % destilačnom zvyšku)

% hmotn.

—

0,2

EN-ISO 10370

Obsah popola

% hmotn.

—

0,01

EN-ISO 6245

Obsah vody

% hmotn.

—

0,05

EN-ISO 12937

Neutralizačné číslo (silná kyselina)

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Oxidačná stálosť (27)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Tabuľka 3

Referenčné palivo pre vznetové motory poľnohospodárskych a lesných traktorov a necestných pojazdných strojov s typovým schválením spĺňajúcim limitné hodnoty výkonnostných pásem L až R

| Parameter | Jednotka | Limitné hodnoty (28) | Skúšobná metóda |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimálne | Maximálne |
| Cetánové číslo (29) | | | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Hustota pri 15 °C | kg/m3 | 833 | 865 | EN-ISO 3675 |
| Destilácia: |
| 50 % objemu | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 |
| 95 % objemu | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| Konečný bod varu | °C | — | 370 | EN-ISO 3405 |
| Bod vzplanutia | °C | 55 | — | EN 22719 |
| CFPP | °C | — | – 5 | EN 116 |
| Viskozita pri 40 °C | mm2/s | 2,3 | 3,3 | EN-ISO 3104 |
| Polycyklické aromatické uhľovodíky | % hmotn. | 3,0 | 6,0 | IP 391 |
| Obsah síry (30) | mg/kg | — | 10 | ASTM D 5453 |
| Korózia medi | | — | trieda 1 | EN-ISO 2160 |
| Conradsonov uhlíkový zvyšok (pri 10 % destilačnom zvyšku) | % hmotn. | — | 0,2 | EN-ISO 10370 |
| Obsah popola | % hmotn. | — | 0,01 | EN-ISO 6245 |
| Obsah vody | % hmotn. | — | 0,02 | EN-ISO 12937 |
| Neutralizačné číslo (silná kyselina) | mg KOH/g | — | 0,02 | ASTM D 974 |
| Oxidačná stálosť (31) | mg/ml | — | 0,025 | EN-ISO 12205 |
| Mazivosť (snímaný priemer opotrebenia HFRR pri 60 °C) | μm | — | 400 | CEC F-06-A-96 |
| FAME (metylestery mastných kyselín) | zakázané |

Parameter

Jednotka

Limitné hodnoty (28)

Skúšobná metóda

Minimálne

Maximálne

Cetánové číslo (29)

54,0

EN-ISO 5165

Hustota pri 15 °C

kg/m3

833

865

EN-ISO 3675

Destilácia:

50 % objemu

°C

245

—

EN-ISO 3405

95 % objemu

°C

345

350

EN-ISO 3405

Konečný bod varu

°C

—

370

EN-ISO 3405

Bod vzplanutia

°C

55

—

EN 22719

CFPP

°C

—

– 5

EN 116

Viskozita pri 40 °C

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Polycyklické aromatické uhľovodíky

% hmotn.

3,0

6,0

IP 391

Obsah síry (30)

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Korózia medi

—

trieda 1

EN-ISO 2160

Conradsonov uhlíkový zvyšok (pri 10 % destilačnom zvyšku)

% hmotn.

—

0,2

EN-ISO 10370

Obsah popola

% hmotn.

—

0,01

EN-ISO 6245

Obsah vody

% hmotn.

—

0,02

EN-ISO 12937

Neutralizačné číslo (silná kyselina)

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Oxidačná stálosť (31)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Mazivosť (snímaný priemer opotrebenia HFRR pri 60 °C)

μm

—

400

CEC F-06-A-96

FAME (metylestery mastných kyselín)

zakázané

---

(1)  Hodnota, ktorá sa určí za štandardných podmienok 293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa.

(2)  Touto metódou nemožno presne určiť prítomnosť koróznych materiálov, ak vzorka obsahuje inhibítory korózie alebo iné chemikálie, ktoré znižujú korozívnosť vzorky pôsobiacej na medený pásik. Preto je zakázané pridanie takýchto prostriedkov len na účely ovplyvnenia výsledkov skúšky.

(3)  Inertné plyny +C2+.

(4)  Hodnota, ktorá sa určí za štandardných podmienok 293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa.

(5)  Inertné plyny (iné než N2) +C2 +C2+.

(6)  Hodnota, ktorá sa určí za štandardných podmienok 293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa.

(7)  Inertné plyny (iné než N2) +C2 +C2+.

(8)  Hodnota, ktorá sa určí za štandardných podmienok 293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa.

(9)  Hodnoty uvedené v špecifikáciách sú „skutočné hodnoty“. Pri stanovení ich limitných hodnôt boli použité podmienky normy ISO 4259 – Ropné výrobky. Stanovenie a využitie údajov zhody výsledkov vo vzťahu k skúšobným metódam – a pri stanovení minimálnej hodnoty sa zohľadnil minimálny rozdiel 2R nad nulou; pri stanovení maximálnej a minimálnej hodnoty je minimálny rozdiel 4R (R = reprodukovateľnosť). Napriek tomuto opatreniu, ktoré je nevyhnutné z technických dôvodov, by sa mal výrobca palív usilovať dosiahnuť nulovú hodnotu, ak je stanovená maximálna hodnota 2R, a strednú hodnotu, ak sa udáva maximálna a minimálna limitná hodnota. Ak je potrebné objasniť otázku, či palivo spĺňa požiadavky špecifikácií, platia ustanovenia normy ISO 4259.

(10)  Palivo môže obsahovať inhibítory oxidácie a kovové dezaktivátory bežne používané na stabilizáciu tokov benzínu v rafinériách, ale nesmú sa pridávať detergentné, resp. disperzné prísady a olejové rozpúšťadlá.

(11)  Oznamuje sa skutočný obsah síry v použitom palive.

(12)  Ak sa požaduje výpočet tepelnej účinnosti motora alebo vozidla, môže sa výhrevnosť paliva vypočítať pomocou tohto vzorca:

Špecifická energia (výhrevnosť) (čistá) MJ/kg = (46,423 – 8,792 * d2 + 3,17 * d) * (1 – (x + y + s)) + 9,42 * s – 2,499 * x

kde:

| d | = | hustota meraná pri 288 K (15 °C) |
| --- | --- | --- |
| x | = | hmotnostný pomer vody (%/100) |
| y | = | hmotnostný pomer popola (%/100) |
| s | = | hmotnostný pomer síry (%/100). |

d

=

hustota meraná pri 288 K (15 °C)

x

=

hmotnostný pomer vody (%/100)

y

=

hmotnostný pomer popola (%/100)

s

=

hmotnostný pomer síry (%/100).

(13)  Hodnoty uvedené v špecifikáciách sú „skutočné hodnoty“. Pri stanovení limitných hodnôt boli použité údaje normy ISO D 4259 Definovanie základne pre spory o kvalite výrobkov z ropy a pri stanovení maxima sa zohľadnila minimálna diferencia 2R nad nulou, pri stanovení maximálnej a minimálnej hodnoty je minimálny rozdiel 4R (R = reprodukovateľnosť).

Bez ohľadu na toto opatrenie, ktoré je nevyhnutné zo štatistických dôvodov, by sa mal výrobca paliva napriek tomu usilovať o nulovú hodnotu, keď je stanovená maximálna hodnota 2R, a o strednú hodnotu v prípade stanovenia maximálneho a minimálneho limitu. Ak je potrebné rozhodnúť, či palivo spĺňa požiadavky týchto špecifikácií, mali by sa uplatňovať podmienky normy ISO 4259.

(14)  Uvedené čísla udávajú odparené množstvá (percento obnoveného podielu + percento strát).

(15)  Rozsah cetánového čísla nie je v súlade s požiadavkou minimálneho rozsahu 4R. V prípade sporov medzi dodávateľom a používateľom paliva sa na ich riešenie môžu použiť podmienky uvedené v norme ISO 4259 za predpokladu, že namiesto jednotlivých určovaní sa uskutočnia opakované merania v dostatočnom počte tak, aby sa dosiahla potrebná presnosť.

(16)  Hoci je oxidačná stálosť regulovaná, je pravdepodobné, že životnosť bude obmedzená. Je potrebné vyžiadať si od dodávateľa informácie o podmienkach skladovania a o životnosti.

(17)  Toto palivo by malo byť založené len na destilovaných komponentoch primárnych a krakovaných uhľovodíkov; odsírenie je prípustné. Nesmie obsahovať žiadne kovové prísady alebo prísady zlepšujúce cetánové číslo.

(18)  Nižšie hodnoty sú povolené, v takom prípade sa musí oznámiť cetánové číslo referenčného paliva.

(19)  Vyššie hodnoty sú povolené, v takom prípade sa musí oznámiť obsah síry v referenčnom palive.

(20)  Musí sa nepretržite sledovať z hľadiska trendov na trhu. Na účely prvého typového schválenia motora bez zariadenia na dodatočnú úpravu výfukových plynov na požiadanie žiadateľa je prípustné 0,050 % hmotn. síry, v takom prípade je úroveň meraných tuhých častíc korigovaná smerom hore k priemernej hodnote, ktorá je menovite špecifikovaná pre obsah síry v palive (0,150 % hmotn.) podľa tejto rovnice:

PTadj = PT + [SFC * 0,0917 * (NSLF – FSF)]

kde:

| PTadj | = | upravená hodnota PT (g/kWh) |
| --- | --- | --- |
| PT | = | nameraná vážená špecifická hodnota emisie tuhých častíc (g/kWh) |
| SFC | = | vážená špecifická spotreba paliva (g/kWh) vypočítaná podľa nižšie uvedeného vzorca |
| NSLF | = | priemerná menovitá špecifikácia hmotnostného obsahu síry (t. j. 0,15 %/100) |
| FSF | = | hmotnostný obsah síry (%/100). |

PTadj

=

upravená hodnota PT (g/kWh)

PT

=

nameraná vážená špecifická hodnota emisie tuhých častíc (g/kWh)

SFC

=

vážená špecifická spotreba paliva (g/kWh) vypočítaná podľa nižšie uvedeného vzorca

NSLF

=

priemerná menovitá špecifikácia hmotnostného obsahu síry (t. j. 0,15 %/100)

FSF

=

hmotnostný obsah síry (%/100).

Rovnica pre výpočet váženej špecifickej spotreby paliva:

Formula

kde:

Pi = Pm,i + PAE,i

Na účely posúdenia zhody výroby v súlade s bodom 6 tohto predpisu musí byť požiadavka splnená s použitím referenčného paliva s obsahom síry, ktorý spĺňa minimálnu/maximálnu hodnotu 0,1/0,2 % hmotnosti.

(21)  Vyššie hodnoty sú povolené až do 855 kg/mm3, v takom prípade sa musí oznámiť hustota referenčného paliva. Na účely posúdenia zhody výroby v súlade s bodom 6 tohto predpisu musí byť požiadavka splnená s použitím referenčného paliva, ktoré spĺňa minimálnu/maximálnu hodnotu 835/845 kg/m3.

(22)  Všetky charakteristiky a limitné hodnoty sa nepretržite sledujú z hľadiska trendov na trhoch.

(23)  S účinnosťou od dátumu začatia uplatňovania sa nahrádza normou EN/ISO 6245.

(24)  Hodnoty uvedené v špecifikáciách sú „skutočné hodnoty“. Pri stanovení ich limitných hodnôt boli použité podmienky normy ISO 4259 – Ropné výrobky. Stanovenie a využitie údajov zhody výsledkov vo vzťahu k skúšobným metódam – a pri stanovení minimálnej hodnoty sa zohľadnil minimálny rozdiel 2R nad nulou; pri stanovení maximálnej a minimálnej hodnoty je minimálny rozdiel 4R (R = reprodukovateľnosť).

Napriek tomuto opatreniu, ktoré je nevyhnutné z technických dôvodov, by sa mal výrobca palív usilovať dosiahnuť nulovú hodnotu, ak je stanovená maximálna hodnota 2R, a strednú hodnotu, ak sa udáva maximálna a minimálna limitná hodnota. Ak je potrebné rozhodnúť, či palivo spĺňa požiadavky týchto špecifikácií, mali by sa uplatňovať podmienky normy ISO 4259.

(25)  Rozsah pre cetánové číslo nie je v súlade s požiadavkami minimálneho rozsahu 4R. V prípade sporov medzi dodávateľom a používateľom paliva sa však na ich vyriešenie môžu použiť podmienky uvedené v norme ISO 4259 za predpokladu, že namiesto jednotlivých určovaní sa uskutočnia opakované merania v dostatočnom počte, tak aby sa dosiahla potrebná presnosť.

(26)  Oznamuje sa skutočný obsah síry v palive použitom na skúšku.

(27)  Hoci je oxidačná stálosť regulovaná, je pravdepodobné, že životnosť bude obmedzená. Je potrebné vyžiadať si od dodávateľa informácie o podmienkach skladovania a o životnosti.

(28)  Hodnoty uvedené v špecifikáciách sú „skutočné hodnoty“. Pri stanovení ich limitných hodnôt boli použité podmienky normy ISO 4259 – Ropné výrobky. Stanovenie a využitie údajov zhody výsledkov vo vzťahu k skúšobným metódam – a pri stanovení minimálnej hodnoty sa zohľadnil minimálny rozdiel 2R nad nulou; pri stanovení maximálnej a minimálnej hodnoty je minimálny rozdiel 4R (R = reprodukovateľnosť).

Napriek tomuto opatreniu, ktoré je nevyhnutné z technických dôvodov, by sa mal výrobca palív usilovať dosiahnuť nulovú hodnotu, ak je stanovená maximálna hodnota 2R, a strednú hodnotu, ak sa udáva maximálna a minimálna limitná hodnota. Ak je potrebné rozhodnúť, či palivo spĺňa požiadavky týchto špecifikácií, mali by sa uplatňovať podmienky normy ISO 4259.

(29)  Rozsah pre cetánové číslo nie je v súlade s požiadavkami minimálneho rozsahu 4R. V prípade sporov medzi dodávateľom a používateľom paliva sa však na ich vyriešenie môžu použiť podmienky uvedené v norme ISO 4259 za predpokladu, že namiesto jednotlivých určovaní sa uskutočnia opakované merania v dostatočnom počte, tak aby sa dosiahla potrebná presnosť.

(30)  Oznamuje sa skutočný obsah síry v palive použitom na skúšku typu I.

(31)  Hoci je oxidačná stálosť regulovaná, je pravdepodobné, že životnosť bude obmedzená. Je potrebné vyžiadať si od dodávateľa informácie o podmienkach skladovania a o životnosti.

---