# Den Europæiske Unions C 230/14.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 230 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 58. årgang14. juli 2015 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 230

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

58. årgang14. juli 2015

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg |
| | EØSU's 503. plenarforsamling den 10. og 11. december 2014 |
| 2015/C 230/01 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om lokaludvikling styret af lokalsamfundet som et redskab for samhørighedspolitikken 2014-2020 til udvikling af lokalområder, landdistrikter, byområder og bynære områder (sonderende udtalelse på anmodning af det græske rådsformandskab) | 1 |
| 2015/C 230/02 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om en EU-strategi for Alperegionen (sonderende udtalelse) | 9 |
| 2015/C 230/03 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om lufthavnskapaciteten i EU (sonderende udtalelse på anmodning af Kommissionen) | 17 |
| 2015/C 230/04 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om endelig gennemførelse af ØMU'en — skattepolitikkens rolle (initiativudtalelse) | 24 |
| 2015/C 230/05 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om industrielle ændringer i den europæiske emballageindustri (initiativudtalelse) | 33 |
| 2015/C 230/06 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om træindustriens bidrag til kulstofbalancen (initiativudtalelse) | 39 |
| 2015/C 230/07 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om europæisk film i den digitale tidsalder (initiativudtalelse) | 47 |
| 2015/C 230/08 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om civilsamfundet i Rusland (initiativudtalelse) | 52 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

EØSU's 503. plenarforsamling den 10. og 11. december 2014

2015/C 230/01

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om lokaludvikling styret af lokalsamfundet som et redskab for samhørighedspolitikken 2014-2020 til udvikling af lokalområder, landdistrikter, byområder og bynære områder (sonderende udtalelse på anmodning af det græske rådsformandskab)

1

2015/C 230/02

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om en EU-strategi for Alperegionen (sonderende udtalelse)

9

2015/C 230/03

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om lufthavnskapaciteten i EU (sonderende udtalelse på anmodning af Kommissionen)

17

2015/C 230/04

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om endelig gennemførelse af ØMU'en — skattepolitikkens rolle (initiativudtalelse)

24

2015/C 230/05

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om industrielle ændringer i den europæiske emballageindustri (initiativudtalelse)

33

2015/C 230/06

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om træindustriens bidrag til kulstofbalancen (initiativudtalelse)

39

2015/C 230/07

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om europæisk film i den digitale tidsalder (initiativudtalelse)

47

2015/C 230/08

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om civilsamfundet i Rusland (initiativudtalelse)

52

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG |
| | EØSU's 503. plenarforsamling den 10. og 11. december 2014 |
| 2015/C 230/09 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Forskning og innovation som kilde til fornyet vækst (COM(2014) 339 final — SWD(2014) 181 final) | 59 |
| 2015/C 230/10 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Programmet for målrettet og effektiv regulering (REFIT): Status og udsigter for fremtiden (COM(2014) 368 final) | 66 |
| 2015/C 230/11 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg — Mod en fornyet konsensus for så vidt angår håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder: En EU-handlingsplan (COM(2014) 392 final) | 72 |
| 2015/C 230/12 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om hvidbog — En mere effektiv fusionskontrol i EU (COM(2014) 449 final) | 77 |
| 2015/C 230/13 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2014-2020 (COM(2014) 332 final) | 82 |
| 2015/C 230/14 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om muligheder for ressourceeffektivitet i bygningssektoren (COM(2014) 445 final) og meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Omstilling til en cirkulær økonomi: et program for Europa uden affaldsproduktion (COM(2014) 398 final) og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2008/98/EF om affald, 94/62/EF om emballage og emballageaffald, 1999/31/EF om deponering af affald, 2000/53/EF om udrangerede køretøjer, 2006/66/EF om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer og 2012/19/EU om affald af elektrisk og elektronisk udstyr (COM(2014) 0397 final — 2014/0201 (COD)) | 91 |
| 2015/C 230/15 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Grøn handlingsplan for SMV'er — Sætte SMV'erne i stand til at gøre miljøudfordringer til nye forretningsmuligheder (COM(2014) 440 final) og meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Grønt beskæftigelsesinitiativ — Udnyttelse af jobskabelsespotentialet i den grønne økonomi (COM(2014) 446 final) | 99 |
| 2015/C 230/16 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Bedre situationskendskab gennem øget samarbejde mellem maritime overvågningsmyndigheder: de næste faser inden for den fælles ramme for informationsudveksling for EU's maritime område (COM(2014) 451 final) | 107 |
| 2015/C 230/17 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om strategi for beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i tredjelande (meddelelse) (COM(2014) 389 final) | 112 |
| 2015/C 230/18 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførsel til Unionen af landbrugsprodukter med oprindelse i Tyrkiet (kodifikation) (COM(2014) 586 final — 2014/0272 (COD)) | 117 |
| 2015/C 230/19 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om suspension af visse indrømmelser vedrørende indførsel til Unionen af landbrugsprodukter med oprindelse i Tyrkiet (kodifikation) (COM(2014) 593 final — 2014/0275 (COD)) | 118 |
| 2015/C 230/20 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om åbning og forvaltning af en række EU-toldkontingenter for oksekød af høj kvalitet, svinekød, fjerkrækød, hvede og blandsæd af hvede og rug samt klid og andre restprodukter (kodifikation) (COM(2014) 594 final — 2014/0276 COD) | 119 |
| 2015/C 230/21 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en flerårig plan for torske-, silde- og brislingebestanden i Østersøen og fiskeri af disse bestande, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1098/2007 (COM(2014) 614 final — 2014/0285 (COD)) | 120 |
| 2015/C 230/22 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de i overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Island fastsatte beskyttelsesforanstaltninger (kodifikation) (COM(2014) 308 final — 2014/0160 (COD)) | 121 |
| 2015/C 230/23 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles ordninger for indførsel (kodifikation) (COM(2014) 322 final — 2014/0167 (COD)) | 122 |
| 2015/C 230/24 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om FORSLAG til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles ordninger for indførsel (kodifikation) (COM(2014) 321 final — 2014/0166 (COD)) | 123 |
| 2015/C 230/25 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles ordninger for indførsel fra visse tredjelande (omarbejdning) (COM(2014) 323 final — 2014/0168 (COD)) | 124 |
| 2015/C 230/26 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om den fælles ordning for indførsel af tekstilvarer fra en række tredjelande, som ikke er omfattet af bilaterale aftaler, protokoller eller andre arrangementer eller af andre specifikke EU-regler for indførsel (omarbejdning) (COM(2014) 345 final — 2014/0177 (COD)) | 125 |
| 2015/C 230/27 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af EU-procedurer på området for den fælles handelspolitik med henblik på at sikre udøvelsen af Unionens rettigheder i henhold til internationale handelsregler, navnlig regler fastlagt i Verdenshandelsorganisationens regi (kodifikation) (COM(2014) 341 final — 2014/0174 (COD)) | 126 |
| 2015/C 230/28 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de foranstaltninger, Unionen kan træffe på grundlag af en rapport vedtaget af WTO's Tvistbilæggelsesorgan vedrørende antidumping- og antisubsidieforanstaltninger (kodifikation) COM(2014) 317 final — 2014/0163 (COD) | 127 |
| 2015/C 230/29 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse procedurer for anvendelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Montenegro på den anden side (kodifikation) COM(2014) 374 final — 2014/0190 (COD) | 128 |
| 2015/C 230/30 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (kodifikation) COM(2014) 660 final — 2014/0305 (COD) | 129 |

III   Forberedende retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG

EØSU's 503. plenarforsamling den 10. og 11. december 2014

2015/C 230/09

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Forskning og innovation som kilde til fornyet vækst (COM(2014) 339 final — SWD(2014) 181 final)

(COM(2014) 339 final — SWD(2014) 181 final)

59

2015/C 230/10

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Programmet for målrettet og effektiv regulering (REFIT): Status og udsigter for fremtiden (COM(2014) 368 final)

(COM(2014) 368 final)

66

2015/C 230/11

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg — Mod en fornyet konsensus for så vidt angår håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder: En EU-handlingsplan (COM(2014) 392 final)

(COM(2014) 392 final)

72

2015/C 230/12

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om hvidbog — En mere effektiv fusionskontrol i EU (COM(2014) 449 final)

(COM(2014) 449 final)

77

2015/C 230/13

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2014-2020 (COM(2014) 332 final)

(COM(2014) 332 final)

82

2015/C 230/14

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om muligheder for ressourceeffektivitet i bygningssektoren (COM(2014) 445 final) og meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Omstilling til en cirkulær økonomi: et program for Europa uden affaldsproduktion (COM(2014) 398 final) og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2008/98/EF om affald, 94/62/EF om emballage og emballageaffald, 1999/31/EF om deponering af affald, 2000/53/EF om udrangerede køretøjer, 2006/66/EF om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer og 2012/19/EU om affald af elektrisk og elektronisk udstyr (COM(2014) 0397 final — 2014/0201 (COD))

(COM(2014) 445 final)

(COM(2014) 398 final)

(COM(2014) 0397 final — 2014/0201 (COD))

91

2015/C 230/15

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Grøn handlingsplan for SMV'er — Sætte SMV'erne i stand til at gøre miljøudfordringer til nye forretningsmuligheder (COM(2014) 440 final) og meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Grønt beskæftigelsesinitiativ — Udnyttelse af jobskabelsespotentialet i den grønne økonomi (COM(2014) 446 final)

(COM(2014) 440 final)

(COM(2014) 446 final)

99

2015/C 230/16

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Bedre situationskendskab gennem øget samarbejde mellem maritime overvågningsmyndigheder: de næste faser inden for den fælles ramme for informationsudveksling for EU's maritime område (COM(2014) 451 final)

(COM(2014) 451 final)

107

2015/C 230/17

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om strategi for beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i tredjelande (meddelelse) (COM(2014) 389 final)

(COM(2014) 389 final)

112

2015/C 230/18

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførsel til Unionen af landbrugsprodukter med oprindelse i Tyrkiet (kodifikation) (COM(2014) 586 final — 2014/0272 (COD))

(COM(2014) 586 final — 2014/0272 (COD))

117

2015/C 230/19

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om suspension af visse indrømmelser vedrørende indførsel til Unionen af landbrugsprodukter med oprindelse i Tyrkiet (kodifikation) (COM(2014) 593 final — 2014/0275 (COD))

(COM(2014) 593 final — 2014/0275 (COD))

118

2015/C 230/20

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om åbning og forvaltning af en række EU-toldkontingenter for oksekød af høj kvalitet, svinekød, fjerkrækød, hvede og blandsæd af hvede og rug samt klid og andre restprodukter (kodifikation) (COM(2014) 594 final — 2014/0276 COD)

(COM(2014) 594 final — 2014/0276 COD)

119

2015/C 230/21

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en flerårig plan for torske-, silde- og brislingebestanden i Østersøen og fiskeri af disse bestande, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1098/2007 (COM(2014) 614 final — 2014/0285 (COD))

(COM(2014) 614 final — 2014/0285 (COD))

120

2015/C 230/22

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de i overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Island fastsatte beskyttelsesforanstaltninger (kodifikation) (COM(2014) 308 final — 2014/0160 (COD))

(COM(2014) 308 final — 2014/0160 (COD))

121

2015/C 230/23

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles ordninger for indførsel (kodifikation) (COM(2014) 322 final — 2014/0167 (COD))

(COM(2014) 322 final — 2014/0167 (COD))

122

2015/C 230/24

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om FORSLAG til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles ordninger for indførsel (kodifikation) (COM(2014) 321 final — 2014/0166 (COD))

(COM(2014) 321 final — 2014/0166 (COD))

123

2015/C 230/25

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles ordninger for indførsel fra visse tredjelande (omarbejdning) (COM(2014) 323 final — 2014/0168 (COD))

(COM(2014) 323 final — 2014/0168 (COD))

124

2015/C 230/26

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om den fælles ordning for indførsel af tekstilvarer fra en række tredjelande, som ikke er omfattet af bilaterale aftaler, protokoller eller andre arrangementer eller af andre specifikke EU-regler for indførsel (omarbejdning) (COM(2014) 345 final — 2014/0177 (COD))

(COM(2014) 345 final — 2014/0177 (COD))

125

2015/C 230/27

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af EU-procedurer på området for den fælles handelspolitik med henblik på at sikre udøvelsen af Unionens rettigheder i henhold til internationale handelsregler, navnlig regler fastlagt i Verdenshandelsorganisationens regi (kodifikation) (COM(2014) 341 final — 2014/0174 (COD))

(COM(2014) 341 final — 2014/0174 (COD))

126

2015/C 230/28

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de foranstaltninger, Unionen kan træffe på grundlag af en rapport vedtaget af WTO's Tvistbilæggelsesorgan vedrørende antidumping- og antisubsidieforanstaltninger (kodifikation) COM(2014) 317 final — 2014/0163 (COD)

COM(2014) 317 final — 2014/0163 (COD)

127

2015/C 230/29

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse procedurer for anvendelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Montenegro på den anden side (kodifikation) COM(2014) 374 final — 2014/0190 (COD)

COM(2014) 374 final — 2014/0190 (COD)

128

2015/C 230/30

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (kodifikation) COM(2014) 660 final — 2014/0305 (COD)

COM(2014) 660 final — 2014/0305 (COD)

129

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

EØSU's 503. plenarforsamling den 10. og 11. december 2014

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/1

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om lokaludvikling styret af lokalsamfundet som et redskab for samhørighedspolitikken 2014-2020 til udvikling af lokalområder, landdistrikter, byområder og bynære områder

(sonderende udtalelse på anmodning af det græske rådsformandskab)

(2015/C 230/01)

| Ordfører: | Roman HAKEN |
| --- | --- |

Ordfører:

Roman HAKEN

Den 2. april 2014 anmodede ambassadør Theodoros N. Sotiropoulos, formand for De Faste Repræsentanters Komité, på vegne af det græske formandskab Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om at udarbejde en sonderende udtalelse om:

»Lokaludvikling styret af lokalsamfundet som et redskab for samhørighedspolitikken 2014-2020 til udvikling af lokalområder, landdistrikter, byområder og bynære områder«.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som vedtog sin udtalelse den 18. november 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 11. december 2014, følgende udtalelse med 133 stemmer for, 2 imod og 1 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU konstaterer, at Leader-tilgangen igennem de sidste tyve år har bevist sin relevans. Den har hjulpet aktørerne i landområderne med at evaluere deres regions langsigtede potentiale og har vist sig at være et effektivt instrument for gennemførelse af udviklingspolitikkerne. Kommissionen har fremmet denne partnerskabsmetode for at finansiere projektideer som led i EU's initiativer URBAN, URBACT og EQUAL samt Lokal Agenda 21, »Transition Towns« og regionale og lokale beskæftigelsespagter. Det er på denne baggrund, ideen om lokaludvikling styret af lokalsamfundet (CLLD, »Community-Led Local Development«) er opstået, en ajourføring af Leader-metoden, som i en vis forstand er en overgangsændring. |
| --- | --- |

1.1.

EØSU konstaterer, at Leader-tilgangen igennem de sidste tyve år har bevist sin relevans. Den har hjulpet aktørerne i landområderne med at evaluere deres regions langsigtede potentiale og har vist sig at være et effektivt instrument for gennemførelse af udviklingspolitikkerne. Kommissionen har fremmet denne partnerskabsmetode for at finansiere projektideer som led i EU's initiativer URBAN, URBACT og EQUAL samt Lokal Agenda 21, »Transition Towns« og regionale og lokale beskæftigelsespagter. Det er på denne baggrund, ideen om lokaludvikling styret af lokalsamfundet (CLLD, »Community-Led Local Development«) er opstået, en ajourføring af Leader-metoden, som i en vis forstand er en overgangsændring.

| 1.2. | CLLD er et specifikt redskab til brug på det subregionale niveau som et supplement til andre former for udviklingsstøtte på lokalt plan. Med metoden kan man mobilisere og inddrage lokale fællesskaber og organisationer, som derved kan bidrage til en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Metoden styrker den territoriale samhørighed og baner vej for, at andre specifikke politiske målsætninger kan nås, herunder som led i forbindelser med partnere fra tredjelande. Metoden baner vej for, at en bæredygtig vækst kan realiseres takket være en effektiv anvendelse af EU's struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene), idet det drejer sig om at skabe nye kvalitetsjobs og virksomheder under inddragelse af de aktiviteter, der gennemføres af lokale aktører vedrørende klimaforandringer og bæredygtig udvikling i overensstemmelse med Europa 2020-strategien. |
| --- | --- |

1.2.

CLLD er et specifikt redskab til brug på det subregionale niveau som et supplement til andre former for udviklingsstøtte på lokalt plan. Med metoden kan man mobilisere og inddrage lokale fællesskaber og organisationer, som derved kan bidrage til en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Metoden styrker den territoriale samhørighed og baner vej for, at andre specifikke politiske målsætninger kan nås, herunder som led i forbindelser med partnere fra tredjelande. Metoden baner vej for, at en bæredygtig vækst kan realiseres takket være en effektiv anvendelse af EU's struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene), idet det drejer sig om at skabe nye kvalitetsjobs og virksomheder under inddragelse af de aktiviteter, der gennemføres af lokale aktører vedrørende klimaforandringer og bæredygtig udvikling i overensstemmelse med Europa 2020-strategien.

| 1.3. | CLLD bør hurtigst muligt omdannes til et »SMART«-instrument for at hjælpe lokale aktører med at komme ud af den økonomiske og sociale krise og genskabe tilliden til EU's politik. Hovedvægten bør lægges på innovative projekter, nye kvalitetsjob og virksomheder, og de tiltag bør fremmes, som sigter mod at få kontrol med klimaforandringerne og fremme bæredygtig udvikling og social inklusion i overensstemmelse med den nye Europa 2020-strategi. CLLD er en ny form for partnerskab, som sigter mod at tilvejebringe social innovation. |
| --- | --- |

1.3.

CLLD bør hurtigst muligt omdannes til et »SMART«-instrument for at hjælpe lokale aktører med at komme ud af den økonomiske og sociale krise og genskabe tilliden til EU's politik. Hovedvægten bør lægges på innovative projekter, nye kvalitetsjob og virksomheder, og de tiltag bør fremmes, som sigter mod at få kontrol med klimaforandringerne og fremme bæredygtig udvikling og social inklusion i overensstemmelse med den nye Europa 2020-strategi. CLLD er en ny form for partnerskab, som sigter mod at tilvejebringe social innovation.

| 1.4. | De fleste medlemsstater har taget metoden til sig som led i deres partnerskabsaftaler, hvilket vidner om den betydning, der i dag knyttes til den lokale udvikling (1). Denne multilaterale forvaltningsmåde bør udvides til at omfatte samtlige aktiviteter, der finansieres over ESI-fondene, eventuelt med fastsættelse af et obligatorisk udnyttelsesniveau for alle fonde (minimum 5 %). EØSU går ind for, at alle EU's medlemsstater i stigende grad benytter dette instrument med anvendelse af partnerskabsprincippet og udveksling af bedste praksis. |
| --- | --- |

1.4.

De fleste medlemsstater har taget metoden til sig som led i deres partnerskabsaftaler, hvilket vidner om den betydning, der i dag knyttes til den lokale udvikling (1). Denne multilaterale forvaltningsmåde bør udvides til at omfatte samtlige aktiviteter, der finansieres over ESI-fondene, eventuelt med fastsættelse af et obligatorisk udnyttelsesniveau for alle fonde (minimum 5 %). EØSU går ind for, at alle EU's medlemsstater i stigende grad benytter dette instrument med anvendelse af partnerskabsprincippet og udveksling af bedste praksis.

| 1.5. | EØSU glæder sig over, at det græske og det italienske rådsformandskab i 2014 lægger stor vægt på samhørighedspolitikken, som er et effektivt middel til at fremme en bæredygtig vækst og komme ud af den økonomiske krise, som hærger Europa i øjeblikket. |
| --- | --- |

1.5.

EØSU glæder sig over, at det græske og det italienske rådsformandskab i 2014 lægger stor vægt på samhørighedspolitikken, som er et effektivt middel til at fremme en bæredygtig vækst og komme ud af den økonomiske krise, som hærger Europa i øjeblikket.

| 1.6. | Det er EØSU's forventning, at nærværende udtalelse vil udgøre et holdepunkt for gennemførelse af pilotprojekter (navnlig finansieret af Kommissionens midler) med henblik på at validere CLLD-instrumentet dér, hvor det ikke anvendes i øjeblikket, nemlig navnlig i bynære områder og især egentlige byområder, hvorved anvendelsesperspektiverne kan udvides. EØSU godkender for perioden 2014-2020, at metoden anvendes dér, hvor der er interesse for den, for alle fondene og det både i land- og byområder. Det drejer sig om at kombinere de to typer demokrati: det repræsentative og det deltagelsesbaserede. I en nøddeskal er det et instrument, som gør det muligt for repræsentanter for de offentlige myndigheder at samarbejde i partnerskab med det organiserede civilsamfund og borgerne. |
| --- | --- |

1.6.

Det er EØSU's forventning, at nærværende udtalelse vil udgøre et holdepunkt for gennemførelse af pilotprojekter (navnlig finansieret af Kommissionens midler) med henblik på at validere CLLD-instrumentet dér, hvor det ikke anvendes i øjeblikket, nemlig navnlig i bynære områder og især egentlige byområder, hvorved anvendelsesperspektiverne kan udvides. EØSU godkender for perioden 2014-2020, at metoden anvendes dér, hvor der er interesse for den, for alle fondene og det både i land- og byområder. Det drejer sig om at kombinere de to typer demokrati: det repræsentative og det deltagelsesbaserede. I en nøddeskal er det et instrument, som gør det muligt for repræsentanter for de offentlige myndigheder at samarbejde i partnerskab med det organiserede civilsamfund og borgerne.

| 1.7. | EØSU mener, at det bør gøres muligt for de lokale aktører, dvs. borgerne, de økonomiske og sociale parter, de ikkestatslige almennyttige organisationer (NGO'er) og de lokale myndigheder at deltage i f.eks. de lokale udviklingsstrategier i deres hjemegn ved hjælp af CLLD-metoden. Det er ligeledes på grundlag af de erfaringer, der er gjort med Leader-metoden i landområder, vigtigt at bibringe CLLD i byerne et indhold, således at byerne og borgerne kan blive bevidste om, hvilke foranstaltninger der kan tilbydes inden for rammerne af CLLD i byerne. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU mener, at det bør gøres muligt for de lokale aktører, dvs. borgerne, de økonomiske og sociale parter, de ikkestatslige almennyttige organisationer (NGO'er) og de lokale myndigheder at deltage i f.eks. de lokale udviklingsstrategier i deres hjemegn ved hjælp af CLLD-metoden. Det er ligeledes på grundlag af de erfaringer, der er gjort med Leader-metoden i landområder, vigtigt at bibringe CLLD i byerne et indhold, således at byerne og borgerne kan blive bevidste om, hvilke foranstaltninger der kan tilbydes inden for rammerne af CLLD i byerne.

| 1.8. | EØSU konstaterer med beklagelse, at de offentlige myndigheder ofte ikke er synderlig positive over for CLLD-metoden, og det på trods af metodens effektivitet. Det er nødvendigt at udforme en strategi for kvalificeret oplysning og vejledning af aktørerne, idet man navnlig skal henvende sig til de offentlige myndigheder, således at man kan sørge for, at denne mulighed for at udvikle og gennemføre lokale udviklingsstrategier udnyttes. Spørgsmålet om »ejerskab til resultaterne« i disse grupper er af afgørende betydning for en varig stabilitet for udviklingsstrategierne og for at indfri målsætningerne i Europa 2020-strategien. For at instrumentet kan blive vellykket, er det nødvendigt, at det nyder godt af politisk støtte på alle niveauer (europæisk, nationalt, regionalt og lokalt). |
| --- | --- |

1.8.

EØSU konstaterer med beklagelse, at de offentlige myndigheder ofte ikke er synderlig positive over for CLLD-metoden, og det på trods af metodens effektivitet. Det er nødvendigt at udforme en strategi for kvalificeret oplysning og vejledning af aktørerne, idet man navnlig skal henvende sig til de offentlige myndigheder, således at man kan sørge for, at denne mulighed for at udvikle og gennemføre lokale udviklingsstrategier udnyttes. Spørgsmålet om »ejerskab til resultaterne« i disse grupper er af afgørende betydning for en varig stabilitet for udviklingsstrategierne og for at indfri målsætningerne i Europa 2020-strategien. For at instrumentet kan blive vellykket, er det nødvendigt, at det nyder godt af politisk støtte på alle niveauer (europæisk, nationalt, regionalt og lokalt).

| 1.9. | EØSU bemærker, at de økonomiske og sociale aktører samt det organiserede civilsamfund i højere grad bør inddrages i CLLD, og at en styrkelse af deres mulighed for at udfylde denne rolle er en nødvendig betingelse. Direkte deltagelse af alle disse parter i partnerskabet med den offentlige forvaltning udgør grundlaget for en egentlig repræsentation af borgernes interesser og behov. |
| --- | --- |

1.9.

EØSU bemærker, at de økonomiske og sociale aktører samt det organiserede civilsamfund i højere grad bør inddrages i CLLD, og at en styrkelse af deres mulighed for at udfylde denne rolle er en nødvendig betingelse. Direkte deltagelse af alle disse parter i partnerskabet med den offentlige forvaltning udgør grundlaget for en egentlig repræsentation af borgernes interesser og behov.

| 1.10. | EØSU finder, at CLLD er et innovativt element i regionalpolitikken, og der ikke er et tilstrækkeligt kendskab til metoden hverken på lokalt niveau, i visse medlemsstater eller blandt de platforme, som grupperer de aktører, der kan have interesse i at anvende tilgangen. For at fremme anvendelsen af dette nye CLLD-instrument i EU's politikker bør den måde, hvorpå den enkelte medlemsstat går ind til metoden, nøje analyseres med henblik på en evaluering, idet der skal gives anbefalinger for at sikre effektiviteten. Således vil man også råde over en undersøgelse, der ikke alene omfatter eksempler på god praksis, men også beskrivelser af fejlslagne eksempler, som man skal være opmærksom på i fremtiden. EØSU ønsker at medvirke ved gennemførelsen af en sådan undersøgelse i samarbejde med de kompetente tjenestegrene i Kommissionen, Europa-Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget. Undersøgelsen kunne danne grundlag for etablering af en tværgående gruppe om CLLD, der kunne udgøre en interinstitutionel platform. |
| --- | --- |

1.10.

EØSU finder, at CLLD er et innovativt element i regionalpolitikken, og der ikke er et tilstrækkeligt kendskab til metoden hverken på lokalt niveau, i visse medlemsstater eller blandt de platforme, som grupperer de aktører, der kan have interesse i at anvende tilgangen. For at fremme anvendelsen af dette nye CLLD-instrument i EU's politikker bør den måde, hvorpå den enkelte medlemsstat går ind til metoden, nøje analyseres med henblik på en evaluering, idet der skal gives anbefalinger for at sikre effektiviteten. Således vil man også råde over en undersøgelse, der ikke alene omfatter eksempler på god praksis, men også beskrivelser af fejlslagne eksempler, som man skal være opmærksom på i fremtiden. EØSU ønsker at medvirke ved gennemførelsen af en sådan undersøgelse i samarbejde med de kompetente tjenestegrene i Kommissionen, Europa-Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget. Undersøgelsen kunne danne grundlag for etablering af en tværgående gruppe om CLLD, der kunne udgøre en interinstitutionel platform.

| 1.11. | Med hensyn til CLLD støtter EØSU:






  a) | finansiering på tværs af fondene — CLLD-metoden skal videreføres og styrkes på basis af finansiering via forskellige fonde på tværgående vis i Europa og via EU's programmer, og den kommende programmeringsperiode skal lanceres så hurtigt som muligt; |
| --- | --- | --- |

1.11.

Med hensyn til CLLD støtter EØSU:

a)

finansiering på tværs af fondene — CLLD-metoden skal videreføres og styrkes på basis af finansiering via forskellige fonde på tværgående vis i Europa og via EU's programmer, og den kommende programmeringsperiode skal lanceres så hurtigt som muligt;

| b) | harmonisering af praktikker og tilgange — et højt kvalitetsniveau for CLLD i EU skal fremmes, de lokale aktionsgruppers aktiviteter skal standardiseres (2), erfaringer med god praksis skal udveksles, de hvide pletter på landkortet skal dækkes, således at Leader-tilgangen kan udbredes såvel geografisk som tematisk, hvilket vil være afgørende for Leader-/CLLD-metodens succes inden for rammerne af EU's forskellige programmer; |
| --- | --- |

b)

harmonisering af praktikker og tilgange — et højt kvalitetsniveau for CLLD i EU skal fremmes, de lokale aktionsgruppers aktiviteter skal standardiseres (2), erfaringer med god praksis skal udveksles, de hvide pletter på landkortet skal dækkes, således at Leader-tilgangen kan udbredes såvel geografisk som tematisk, hvilket vil være afgørende for Leader-/CLLD-metodens succes inden for rammerne af EU's forskellige programmer;

| c) | dannelse af netværk og samarbejde — dette er en afgørende betingelse for, at CLLD-metoden kan fungere korrekt; der skal iværksættes samarbejdsprojekter i de eksisterende netværk og dannes regionale, nationale og europæiske netværk, ligesom omkostningerne for etablering og drift af netværk (bidrag fra medlemmerne) skal tages i betragtning; |
| --- | --- |

c)

dannelse af netværk og samarbejde — dette er en afgørende betingelse for, at CLLD-metoden kan fungere korrekt; der skal iværksættes samarbejdsprojekter i de eksisterende netværk og dannes regionale, nationale og europæiske netværk, ligesom omkostningerne for etablering og drift af netværk (bidrag fra medlemmerne) skal tages i betragtning;

| d) | udbredelse af metoden — anvendelsen af CLLD-metoden skal støttes også uden for EU's territorium, for eksempel som led i førtiltrædelsesforhandlinger eller i udviklingspolitikken; |
| --- | --- |

d)

udbredelse af metoden — anvendelsen af CLLD-metoden skal støttes også uden for EU's territorium, for eksempel som led i førtiltrædelsesforhandlinger eller i udviklingspolitikken;

| e) | forenkling af processen — små enheder på lokalt niveau skal ikke underlægges en overdreven administrativ byrde, rapporteringsforpligtelserne skal i videst muligt omfang reduceres til et minimum, uden at det går ud over troværdigheden, det må ikke være muligt for de kompetente myndigheder at ændre reglerne i gennemførelsesfasen af ESI-fondene, og overalt og omgående skal der lanceres programmer, som tilvejebringer information, og seminarer, der gør det muligt at udveksle positive erfaringer, og som støtter offentlige og private lokale aktører; |
| --- | --- |

e)

forenkling af processen — små enheder på lokalt niveau skal ikke underlægges en overdreven administrativ byrde, rapporteringsforpligtelserne skal i videst muligt omfang reduceres til et minimum, uden at det går ud over troværdigheden, det må ikke være muligt for de kompetente myndigheder at ændre reglerne i gennemførelsesfasen af ESI-fondene, og overalt og omgående skal der lanceres programmer, som tilvejebringer information, og seminarer, der gør det muligt at udveksle positive erfaringer, og som støtter offentlige og private lokale aktører;

| f) | styrkelse af de socioøkonomiske aktørers og civilsamfundets aktørers kapacitet, således at så mange partnere som muligt kan tilbyde en aktiv CLLD-tilgang inden udløbet af den fastsatte periode (dvs. inden den 31. december 2017). |
| --- | --- |

f)

styrkelse af de socioøkonomiske aktørers og civilsamfundets aktørers kapacitet, således at så mange partnere som muligt kan tilbyde en aktiv CLLD-tilgang inden udløbet af den fastsatte periode (dvs. inden den 31. december 2017).

| 1.12. | CLLD-metoden er særdeles velegnet, ikke blot når det drejer sig om ESI-fondene, men også for omfordeling af egenfinansieringsmidler (som kommer fra det lokale, det regionale og det nationale plan). Derfor er det vigtigt, at udviklingsstrategierne, de specifikke projekter og midlerne til deres gennemførelse fastlægges ikke som funktion af den forventede EU-støtte, men på en sådan måde, at de afspejler de reelle behov, idet målet er at forbedre livskvaliteten i lokalsamfundet. |
| --- | --- |

1.12.

CLLD-metoden er særdeles velegnet, ikke blot når det drejer sig om ESI-fondene, men også for omfordeling af egenfinansieringsmidler (som kommer fra det lokale, det regionale og det nationale plan). Derfor er det vigtigt, at udviklingsstrategierne, de specifikke projekter og midlerne til deres gennemførelse fastlægges ikke som funktion af den forventede EU-støtte, men på en sådan måde, at de afspejler de reelle behov, idet målet er at forbedre livskvaliteten i lokalsamfundet.

| 1.13. | EØSU mener, at det er vigtigt nøje at respektere CLLD-metodens grundlæggende principper. At der eksisterer et afbalanceret partnerskab med deltagelse af lokale fællesskaber, må nødvendigvis udgøre en forhåndsbetingelse for tildeling af støttemidler. For at sikre en effektiv lokal udvikling, er det nødvendigt, at man ikke tolererer fiktive initiativer, hvor man for at få støtte deklarerer en partnerskabstilgang, som ikke bliver realiseret. Der bør udvikles et effektivt system for kontrol og overvågning med henblik på at undgå misbrug af CLLD-princippet. |
| --- | --- |

1.13.

EØSU mener, at det er vigtigt nøje at respektere CLLD-metodens grundlæggende principper. At der eksisterer et afbalanceret partnerskab med deltagelse af lokale fællesskaber, må nødvendigvis udgøre en forhåndsbetingelse for tildeling af støttemidler. For at sikre en effektiv lokal udvikling, er det nødvendigt, at man ikke tolererer fiktive initiativer, hvor man for at få støtte deklarerer en partnerskabstilgang, som ikke bliver realiseret. Der bør udvikles et effektivt system for kontrol og overvågning med henblik på at undgå misbrug af CLLD-princippet.

| 1.14. | EØSU konstaterer, at denne tilgang har nogle vigtige karakteristika, og det ikke kun i en krisetid: gennemsigtighed af pengestrømme fra de offentlige budgetter, styrket tillid mellem offentlige forvaltningsinstanser og borgerne og effektivitet af de investerede midler. FN, OECD, Verdensbanken og andre institutioner taler også til fordel for sådanne partnerskabstilgange. Der er tale om en udvidet tilgang, som støtter anvendelse af CLLD-metoderne andre steder end i EU, f.eks. som led i førtiltrædelsesforhandlinger på det udviklingspolitiske område, og indsatsen for at nå FN's 2015-målsætninger for bæredygtig udvikling og efterleve forpligtelserne vedrørende klimaforandringerne. |
| --- | --- |

1.14.

EØSU konstaterer, at denne tilgang har nogle vigtige karakteristika, og det ikke kun i en krisetid: gennemsigtighed af pengestrømme fra de offentlige budgetter, styrket tillid mellem offentlige forvaltningsinstanser og borgerne og effektivitet af de investerede midler. FN, OECD, Verdensbanken og andre institutioner taler også til fordel for sådanne partnerskabstilgange. Der er tale om en udvidet tilgang, som støtter anvendelse af CLLD-metoderne andre steder end i EU, f.eks. som led i førtiltrædelsesforhandlinger på det udviklingspolitiske område, og indsatsen for at nå FN's 2015-målsætninger for bæredygtig udvikling og efterleve forpligtelserne vedrørende klimaforandringerne.

| 1.15. | EØSU ser med hensyn til CLLD nogle mulige udfordringer for den kommende periode, idet målet er at forenkle og begrænse de administrative byrder. Det drejer sig om:






  a) | at støtte dannelsen af uafhængige arbitrage- og/eller mæglingssystemer (eller -platforme) med deltagelse af eksperter med henblik på hurtigt og enkelt at løse de administrative og finansielle problemer, der opstår som følge af eventuelle konflikter mellem de operationelle programmers forvaltningsinstanser og selve projektforvaltningen i de enkelte partnerskaber (med en rolle, der minder om finansielle revisorers, men på et ikke udelukkende finansielt område); |
| --- | --- | --- |

1.15.

EØSU ser med hensyn til CLLD nogle mulige udfordringer for den kommende periode, idet målet er at forenkle og begrænse de administrative byrder. Det drejer sig om:

a)

at støtte dannelsen af uafhængige arbitrage- og/eller mæglingssystemer (eller -platforme) med deltagelse af eksperter med henblik på hurtigt og enkelt at løse de administrative og finansielle problemer, der opstår som følge af eventuelle konflikter mellem de operationelle programmers forvaltningsinstanser og selve projektforvaltningen i de enkelte partnerskaber (med en rolle, der minder om finansielle revisorers, men på et ikke udelukkende finansielt område);

| b) | korrekt at anvende princippet, ifølge hvilket gennemførelsesorganismerne (herunder kontrollen med opfølgningsrapporter) behandler a) konkrete resultater og positive følgevirkninger af projekterne, b) udgifternes relevans og c) overholdelse af fristerne, og at de ikke beskæftiger sig med mindre detaljer i processen hen imod disse resultater; |
| --- | --- |

b)

korrekt at anvende princippet, ifølge hvilket gennemførelsesorganismerne (herunder kontrollen med opfølgningsrapporter) behandler a) konkrete resultater og positive følgevirkninger af projekterne, b) udgifternes relevans og c) overholdelse af fristerne, og at de ikke beskæftiger sig med mindre detaljer i processen hen imod disse resultater;

| c) | at offentliggøre, herunder i det berørte lokalområde, indkaldelser af forslag til »integrerede projekter«, der foreslås af flere kandidater (i lighed med EQUAL-metoden); |
| --- | --- |

c)

at offentliggøre, herunder i det berørte lokalområde, indkaldelser af forslag til »integrerede projekter«, der foreslås af flere kandidater (i lighed med EQUAL-metoden);

| d) | på det finansielle område at ændre den definition af uregelmæssigheder, som hidtil har været anvendt, samt princippet om ikkeoverholdelse af budgetdisciplinen, dvs.:






  — | ikke anvende en uforholdsmæssigt streng fortolkning i mindre tilfælde, hvor det blot drejer sig om »nogle få euro«: afstå fra at kontrollere og klassificere som uregelmæssigheder tilfælde, hvor småbeløb (f.eks. 10 eller 40 euro) er fejlkonteret eller mangler; |
| --- | --- | --- |

d)

på det finansielle område at ændre den definition af uregelmæssigheder, som hidtil har været anvendt, samt princippet om ikkeoverholdelse af budgetdisciplinen, dvs.:

—

ikke anvende en uforholdsmæssigt streng fortolkning i mindre tilfælde, hvor det blot drejer sig om »nogle få euro«: afstå fra at kontrollere og klassificere som uregelmæssigheder tilfælde, hvor småbeløb (f.eks. 10 eller 40 euro) er fejlkonteret eller mangler;

| — | i tilfælde, hvor det problematiske beløb er mindre end, hvad det vil koste at rette op på fejlen (for støttemodtageren eller kontrolorganismen), bør sagen ikke forfølges, og beløbet kan opføres under andre tab af mindre størrelse. |
| --- | --- |

—

i tilfælde, hvor det problematiske beløb er mindre end, hvad det vil koste at rette op på fejlen (for støttemodtageren eller kontrolorganismen), bør sagen ikke forfølges, og beløbet kan opføres under andre tab af mindre størrelse.

| 1.16. | EØSU anbefaler, at der benyttes en distinkt terminologi for at skelne mellem de forskellige anvendelsesformer i forbindelse med CLLD-programmet, som det er tilfældet for lokale aktionsgrupper i landområder og lokale aktionsgrupper inden for fiskeriet. For lokale aktionsgrupper i byområder anbefaler EØSU f.eks. betegnelsen »bypartnerskaber« for CLLD i byområder med forkortelsen CLLD-U. Derved vil det blive lettere at få klarhed over, hvilken type område der er tale om, samt pengestrømmene og deres formål. EØSU anbefaler samtidig, at det — med udgangspunkt i Leader-programmets succes — overvejes at indføre et nyt tiltrækkende navn og akronym for CLLD, som alle aktører kan støtte. Navnet er et vigtigt element i en promoveringskampagne, og udtrykket »lokaludvikling styret af lokalsamfundet« som betegnelse for metoden kunne optræde i en fodnote. |
| --- | --- |

1.16.

EØSU anbefaler, at der benyttes en distinkt terminologi for at skelne mellem de forskellige anvendelsesformer i forbindelse med CLLD-programmet, som det er tilfældet for lokale aktionsgrupper i landområder og lokale aktionsgrupper inden for fiskeriet. For lokale aktionsgrupper i byområder anbefaler EØSU f.eks. betegnelsen »bypartnerskaber« for CLLD i byområder med forkortelsen CLLD-U. Derved vil det blive lettere at få klarhed over, hvilken type område der er tale om, samt pengestrømmene og deres formål. EØSU anbefaler samtidig, at det — med udgangspunkt i Leader-programmets succes — overvejes at indføre et nyt tiltrækkende navn og akronym for CLLD, som alle aktører kan støtte. Navnet er et vigtigt element i en promoveringskampagne, og udtrykket »lokaludvikling styret af lokalsamfundet« som betegnelse for metoden kunne optræde i en fodnote.

2.   Introduktion til emnet: Lokaludvikling styret af lokalsamfundet som et redskab og redskabets tilblivelse (Leader-programmet) — historie, konsekvenser og EU-institutionernes synspunkter

| 2.1. | De grundlæggende principper i Leader-tilgangen — deres merværdi, og deres anvendelse i forbindelse med lokaludvikling styret af lokalsamfundet: |
| --- | --- |

2.1.

De grundlæggende principper i Leader-tilgangen — deres merværdi, og deres anvendelse i forbindelse med lokaludvikling styret af lokalsamfundet:

2.1.1.   Hensyn til lokale forhold

For at befordre en blivende udvikling af et lille lokalområde udnytter programmet dette områdes reelle potentiale. Der tages hensyn til områdets stærke og svage punkter, og den udarbejdede udviklingsstrategi er rettet mod dets reelle behov. Området afgrænses på fleksibel vis og ikke kun af de administrative grænser.

2.1.2.   Græsrodstilgang

I forbindelse med beslutningstagning og fastlæggelse af prioriteter for en udviklingsstrategi lægges der stor vægt på, at områdets forvaltningsstrukturer og borgere inddrages. Den store betydning, der tillægges det laveste niveau, er det vigtigste af programmets syv punkter. Sigtet er imidlertid ikke at trænge det nationale niveau i baggrunden, men derimod at fremme udvekslingen mellem disse to niveauer.

2.1.3.   Lokale aktionsgrupper

Støtte til dannelse af lokale aktionsgrupper er et vigtigt element i programmet. De lokale grupper skal omfatte partnere fra den offentlige og den private sektor samt frivilligsektoren og føre til en dialog om retningen for det pågældende områdes udvikling.

2.1.4.   Innovativ tilgang

Programmet støtter innovation. Det sigter mod at tilvejebringe nye produkter, processer, organisationer og markeder. Det forhold, at de lokale grupper gives en maksimal fleksibilitet, befordrer innovationen.

2.1.5.   Integreret og multisektoriel tilgang

I kraft af programmets tilgang kan der lægges vægt på integrering af forskellige sektorer. Ambitionen er at koordinere det økonomiske, det sociale og det kulturelle område samt miljørelaterede aspekter og integrere disse i samlede projekter.

2.1.6.   Netværksdannelse

Programmet støtter etablering af netværk, for at deltagerne kan udveksle deres erfaringer. Disse netværk kan enten være af institutionel karakter, når de finansieres af Kommissionen, eller af mindre formel karakter, når de dannes på nationalt, regionalt eller lokalt plan.

2.1.7.   Samarbejde

Erfaringsudveksling i netværkene er imidlertid ikke endestationen for det samarbejde, som der lægges op til i programmet. De lokale grupper kan samarbejde direkte om et tematisk projekt.

2.1.8.   Aktivering af et område

For at kunne arbejde godt sammen med et givent områdes borgere er det nødvendigt ikke alene at informere borgerne, men også at skabe et gunstigt kommunikationsklima og styrke borgernes tiltro til, at deres ideer bliver objektivt evalueret og taget i betragtning.

| 2.2. | Regionsudvalget»mener, at lokaludvikling styret af lokalsamfundet bidrager væsentligt til en harmonisk udvikling i by- og landområder og til at styrke kapaciteten til at knytte bånd til de tilstødende oplands- og landområder« (3). |
| --- | --- |

2.2.

Regionsudvalget»mener, at lokaludvikling styret af lokalsamfundet bidrager væsentligt til en harmonisk udvikling i by- og landområder og til at styrke kapaciteten til at knytte bånd til de tilstødende oplands- og landområder« (3).

| 2.3. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg har udarbejdet en række udtalelser om samarbejde og partnerskabsdeltagelse, især de i nedenstående fodnote anførte referencer (4). |
| --- | --- |

2.3.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg har udarbejdet en række udtalelser om samarbejde og partnerskabsdeltagelse, især de i nedenstående fodnote anførte referencer (4).

| 2.4. | Kommissionen har offentliggjort nogle dokumenter med henblik på implementering af CLLD, baseret på erfaringerne fra Leader-metoden, med titlerne »De europæiske struktur- og investeringsfonde — Vejledning for medlemsstater og programmyndigheder — Vejledning for støttemodtagere — Vejledning i lokaludvikling styret af lokalsamfundet for lokale aktører« (5) og »Guidance on Community-led Local Development in European Structural and Investment Funds« (6). |
| --- | --- |

2.4.

Kommissionen har offentliggjort nogle dokumenter med henblik på implementering af CLLD, baseret på erfaringerne fra Leader-metoden, med titlerne »De europæiske struktur- og investeringsfonde — Vejledning for medlemsstater og programmyndigheder — Vejledning for støttemodtagere — Vejledning i lokaludvikling styret af lokalsamfundet for lokale aktører« (5) og »Guidance on Community-led Local Development in European Structural and Investment Funds« (6).

| 2.5. | Disse dokumenter bør udbredes mere effektivt som led i en aktiv egentlig informationsstrategi. Det er tillige nødvendigt at sørge for et rum for fælles møder for CLLD-aktørerne og eksperter, således at man kan debattere og sammenligne de tilgange, der benyttes i EU's forskellige regioner. De installationer, som er nødvendige for disse aktiviteter, kunne eventuelt stilles til rådighed af EØSU. |
| --- | --- |

2.5.

Disse dokumenter bør udbredes mere effektivt som led i en aktiv egentlig informationsstrategi. Det er tillige nødvendigt at sørge for et rum for fælles møder for CLLD-aktørerne og eksperter, således at man kan debattere og sammenligne de tilgange, der benyttes i EU's forskellige regioner. De installationer, som er nødvendige for disse aktiviteter, kunne eventuelt stilles til rådighed af EØSU.

3.   Lokale aktionsgrupper i landdistrikterne og støtten til deres indsats i perioden 2014-2020 — offentlige budgetter under offentlig kontrol

| 3.1. | Den lokale aktionsgruppe er den basale enhed under Leader-programmet. Der er tale om et lokalt partnerskab med proportionel repræsentation af såvel sektorerne som interventionsområderne. Den lokale aktionsgruppe er en juridisk person og er udstyret med en række forvaltnings- og beslutningstagningsprocedurer. Det samlede antal lokale aktionsgrupper i EU, støttet over programmer for udvikling af landdistrikterne og andre foranstaltninger af Leader-typen, er på 2  402. De dækker 77 % af EU's samlede territorium (7), svarende til cirka 90 % af landdistrikterne og over 50 % af EU's befolkning (8). |
| --- | --- |

3.1.

Den lokale aktionsgruppe er den basale enhed under Leader-programmet. Der er tale om et lokalt partnerskab med proportionel repræsentation af såvel sektorerne som interventionsområderne. Den lokale aktionsgruppe er en juridisk person og er udstyret med en række forvaltnings- og beslutningstagningsprocedurer. Det samlede antal lokale aktionsgrupper i EU, støttet over programmer for udvikling af landdistrikterne og andre foranstaltninger af Leader-typen, er på 2  402. De dækker 77 % af EU's samlede territorium (7), svarende til cirka 90 % af landdistrikterne og over 50 % af EU's befolkning (8).

| 3.2. | Leader-metoden har vist sig så effektiv, at den så vidt muligt bør udvides til at omfatte alle landdistrikter i EU. Samtidig bør det sikres, at de regler, der gælder for samarbejde mellem lokale aktionsgrupper i forskellige medlemsstater, er kompatible. |
| --- | --- |

3.2.

Leader-metoden har vist sig så effektiv, at den så vidt muligt bør udvides til at omfatte alle landdistrikter i EU. Samtidig bør det sikres, at de regler, der gælder for samarbejde mellem lokale aktionsgrupper i forskellige medlemsstater, er kompatible.

| 3.3. | Blandt programmets prioriteter, som foreslået for perioden 2014-2020, figurerer endvidere blandt andet:






  a) | unge i landdistrikterne — de unge skal fra centrene ud i landområderne takket være passende anvendelse af CLLD, styrkelse af landområdernes tiltrækningskraft for den unge generation, støtte til udvikling og tilgængeliggørelse af informationsteknologierne og fremme af uddannelse; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Blandt programmets prioriteter, som foreslået for perioden 2014-2020, figurerer endvidere blandt andet:

a)

unge i landdistrikterne — de unge skal fra centrene ud i landområderne takket være passende anvendelse af CLLD, styrkelse af landområdernes tiltrækningskraft for den unge generation, støtte til udvikling og tilgængeliggørelse af informationsteknologierne og fremme af uddannelse;

| b) | den lokale økonomi — det drejer sig om at støtte den lokale økonomi, ikkelandbrugsaktørers mindre virksomheder (f.eks. ved at puste nyt liv i håndværk og mikrovirksomheder) og små og mellemstore virksomheder; |
| --- | --- |

b)

den lokale økonomi — det drejer sig om at støtte den lokale økonomi, ikkelandbrugsaktørers mindre virksomheder (f.eks. ved at puste nyt liv i håndværk og mikrovirksomheder) og små og mellemstore virksomheder;

| c) | socialt iværksætteri, som skal styrkes på lokalt plan inden for nyskabende sektorer, som indvirker positivt på jobskabelse og bæredygtig udvikling (såsom turisme, vedvarende energikilder og kultur- og sportsaktiviteter). Det er væsentligt, at de lokale, nationale og europæiske aktører og andre økonomiske partnere anerkender den sociale økonomi som en nøglefaktor for den økonomiske og sociale udvikling på lokalt plan. EU-institutionerne bør tilrettelægge kampagner, som kan fremhæve den sociale økonomis bidrag til den lokale udvikling. Endvidere bør der fastsættes generelle retningslinjer med henblik på at inkludere de sociale virksomheder i partnerskaberne for lokal udvikling. På denne baggrund foreslår EØSU, at der etableres kooperativer og andre sociale virksomheder med støtte fra offentlige og private rådgivningstjenester og virksomheder og virksomhedsinkubatorer på lokalt plan. EØSU støtter promoveringen af partnerskaber mellem lokale sociale virksomheder og lokale og regionale forvaltninger, således at de nødvendige tjenester kan leveres (f.eks. social inklusion og uddannelse); |
| --- | --- |

c)

socialt iværksætteri, som skal styrkes på lokalt plan inden for nyskabende sektorer, som indvirker positivt på jobskabelse og bæredygtig udvikling (såsom turisme, vedvarende energikilder og kultur- og sportsaktiviteter). Det er væsentligt, at de lokale, nationale og europæiske aktører og andre økonomiske partnere anerkender den sociale økonomi som en nøglefaktor for den økonomiske og sociale udvikling på lokalt plan. EU-institutionerne bør tilrettelægge kampagner, som kan fremhæve den sociale økonomis bidrag til den lokale udvikling. Endvidere bør der fastsættes generelle retningslinjer med henblik på at inkludere de sociale virksomheder i partnerskaberne for lokal udvikling. På denne baggrund foreslår EØSU, at der etableres kooperativer og andre sociale virksomheder med støtte fra offentlige og private rådgivningstjenester og virksomheder og virksomhedsinkubatorer på lokalt plan. EØSU støtter promoveringen af partnerskaber mellem lokale sociale virksomheder og lokale og regionale forvaltninger, således at de nødvendige tjenester kan leveres (f.eks. social inklusion og uddannelse);

| d) | produktion af sunde fødevarer og regionale produkter; |
| --- | --- |

d)

produktion af sunde fødevarer og regionale produkter;

| e) | udvikling af tekniske infrastrukturer (såsom rensningsanlæg til spildevand herunder individuel rensning og phytooprensning); |
| --- | --- |

e)

udvikling af tekniske infrastrukturer (såsom rensningsanlæg til spildevand herunder individuel rensning og phytooprensning);

| f) | overgang til et bæredygtigt samfund baseret på lavemission. Dette aspekt kan omsættes i indikatorer og målsætninger i forbindelse med CLLD, for så vidt angår bæredygtig udvikling, kulstofemissioner, modstandsdygtighed og gennemførelse af EU's målsætninger inden for bæredygtig udvikling og klimaforandringer, samt i FN's målsætninger for bæredygtig udvikling for 2015 og i forpligtelserne med hensyn til klimaforandringer. |
| --- | --- |

f)

overgang til et bæredygtigt samfund baseret på lavemission. Dette aspekt kan omsættes i indikatorer og målsætninger i forbindelse med CLLD, for så vidt angår bæredygtig udvikling, kulstofemissioner, modstandsdygtighed og gennemførelse af EU's målsætninger inden for bæredygtig udvikling og klimaforandringer, samt i FN's målsætninger for bæredygtig udvikling for 2015 og i forpligtelserne med hensyn til klimaforandringer.

| g) | effektiv anvendelse af eksisterende netværk (for eksempel nationale landdistriktsnetværk). |
| --- | --- |

g)

effektiv anvendelse af eksisterende netværk (for eksempel nationale landdistriktsnetværk).

4.   Bynære områder og lokale aktionsgrupper inden for fiskeriet — særlige udfordringer

| 4.1. | Områder, hvor by og land grænser tæt op mod hinanden, udgør rum, hvor CLLD kan gennemføres på effektiv vis. Med denne type instrument kan man reagere på områdets udvikling og tage hensyn til områdets funktionelle forbindelser. Der findes meget stærke forbindelser mellem byer og bynære landområder, som bør gøres til genstand for en specifik tilgang. |
| --- | --- |

4.1.

Områder, hvor by og land grænser tæt op mod hinanden, udgør rum, hvor CLLD kan gennemføres på effektiv vis. Med denne type instrument kan man reagere på områdets udvikling og tage hensyn til områdets funktionelle forbindelser. Der findes meget stærke forbindelser mellem byer og bynære landområder, som bør gøres til genstand for en specifik tilgang.

| 4.2. | Bynære områder er forbundet med specifikke problemer (udfordringer), som kan løses ved hjælp af CLLD. De vigtigste udfordringer udgøres af bæredygtig mobilitet, opbygning af et samfund med social sammenhængskraft og fastsættelse af prioriteter for jordens anvendelse. Bynære områder omgrænser byer med over 25. 000 indbyggere. I denne forbindelse skal nævnes det fælles forskningsprojekt »Rurban« under OECD og Kommissionen, som sigter mod at identificere og vurdere formelle og uformelle partnerskaber mellem byer og landområder og deres bidrag til den lokale udvikling (9). |
| --- | --- |

4.2.

Bynære områder er forbundet med specifikke problemer (udfordringer), som kan løses ved hjælp af CLLD. De vigtigste udfordringer udgøres af bæredygtig mobilitet, opbygning af et samfund med social sammenhængskraft og fastsættelse af prioriteter for jordens anvendelse. Bynære områder omgrænser byer med over 25. 000 indbyggere. I denne forbindelse skal nævnes det fælles forskningsprojekt »Rurban« under OECD og Kommissionen, som sigter mod at identificere og vurdere formelle og uformelle partnerskaber mellem byer og landområder og deres bidrag til den lokale udvikling (9).

| 4.3. | Lokaludviklingstilgangen har ligeledes været brugt siden 2007 inden for rammerne af Den Europæiske Fiskerifond for at støtte en bæredygtig udvikling af fiskersamfundene ved hjælp af lokale aktionsgrupper inden for fiskeriet. |
| --- | --- |

4.3.

Lokaludviklingstilgangen har ligeledes været brugt siden 2007 inden for rammerne af Den Europæiske Fiskerifond for at støtte en bæredygtig udvikling af fiskersamfundene ved hjælp af lokale aktionsgrupper inden for fiskeriet.

5.   Byområder — mobilisere befolkningen og sikre finansieringen af den lokale udvikling

| 5.1. | Der findes ingen entydig definition af et byområde, hvorfor man benytter det nationale og det lokale niveaus regler og praksis. Når det drejer sig om landområder, benyttes som kriterium en maksimal størrelse af byerne, som ikke må have mere end 25. 000 indbyggere. Ved analogi kan man benytte et lignende kriterium for byzoner (med et mindste indbyggertal på 10. 000 og et største indbyggertal på 1 50. 000). Den offentlige administration foregår via de kompetente repræsentanter for det pågældende område, ideelt set repræsenterende såvel byens centrale rådhus som de forskellige bydele eller andre underinddelinger (f.eks. et givent kvarter, et socialt afsondret område, områder med særlige problemer osv.). |
| --- | --- |

5.1.

Der findes ingen entydig definition af et byområde, hvorfor man benytter det nationale og det lokale niveaus regler og praksis. Når det drejer sig om landområder, benyttes som kriterium en maksimal størrelse af byerne, som ikke må have mere end 25. 000 indbyggere. Ved analogi kan man benytte et lignende kriterium for byzoner (med et mindste indbyggertal på 10. 000 og et største indbyggertal på 1 50. 000). Den offentlige administration foregår via de kompetente repræsentanter for det pågældende område, ideelt set repræsenterende såvel byens centrale rådhus som de forskellige bydele eller andre underinddelinger (f.eks. et givent kvarter, et socialt afsondret område, områder med særlige problemer osv.).

| 5.2. | De konkrete erfaringer, visse byer har indhøstet i kraft af deres deltagelse i det operationelle program Urbact II, det europæiske informationsnetværk for bypolitik (10) (og i nær fremtid platformen for byudvikling), kan være en kilde til inspiration (11). Her bør også nævnes erfaringerne med overgangsbyer (»Transition Towns«) og permakulturfællesskaberne, hvorigennem tusindvis af lokalsamfund i hele EU med succes har fremmet bæredygtig udvikling styret af lokalsamfundet. |
| --- | --- |

5.2.

De konkrete erfaringer, visse byer har indhøstet i kraft af deres deltagelse i det operationelle program Urbact II, det europæiske informationsnetværk for bypolitik (10) (og i nær fremtid platformen for byudvikling), kan være en kilde til inspiration (11). Her bør også nævnes erfaringerne med overgangsbyer (»Transition Towns«) og permakulturfællesskaberne, hvorigennem tusindvis af lokalsamfund i hele EU med succes har fremmet bæredygtig udvikling styret af lokalsamfundet.

| 5.3. | Tyve års erfaring i landområder, det betyder også, at byerne lader sig inspirere af landområderne, i første omgang eksempelvis i en overgangsperiode, som gøres til genstand for en evaluering. I praksis vil man endvidere med ekspertstøtte og en form for mentorordning kunne sørge for en udbytterig overførsel af denne tilgang. |
| --- | --- |

5.3.

Tyve års erfaring i landområder, det betyder også, at byerne lader sig inspirere af landområderne, i første omgang eksempelvis i en overgangsperiode, som gøres til genstand for en evaluering. I praksis vil man endvidere med ekspertstøtte og en form for mentorordning kunne sørge for en udbytterig overførsel af denne tilgang.

| 5.4. | Allerede i programmeringsperioden 2007-2013 blev der på byplan etableret rådgivende organer i form af lokale Urbact-støttegrupper, som blev inddraget i udarbejdelsen af lokale handlingsplaner. Men i modsætning til hvad der lægges op til i forbindelse med Leader-tilgangen og CLLD, var der blot tale om rådgivende grupper af eksperter, som var relativt uformelle, og hvori der ikke var krav om repræsentation af de forskellige sektorer. Sammensætningen af disse grupper afhang af den tematiske orientering af det pågældende projekt. Det operationelle program Urbact II ydede ikke finansiel støtte til de lokale støttegruppers aktiviteter. For at sikre, at partnerskabsprincippet fungerer effektivt også i byområderne, bør der etableres partnerskaber på basis af CLLD. Disse partnerskaber bør råde over de nødvendige fornødne midler for at sikre deres funktion. »Denne tilgang kan også anvendes i byområder eller i områder med mellemstore og små byer med deres funktionelle opland som lokale eller subregionale udviklingscentre
   (12)
  «. |
| --- | --- |

5.4.

Allerede i programmeringsperioden 2007-2013 blev der på byplan etableret rådgivende organer i form af lokale Urbact-støttegrupper, som blev inddraget i udarbejdelsen af lokale handlingsplaner. Men i modsætning til hvad der lægges op til i forbindelse med Leader-tilgangen og CLLD, var der blot tale om rådgivende grupper af eksperter, som var relativt uformelle, og hvori der ikke var krav om repræsentation af de forskellige sektorer. Sammensætningen af disse grupper afhang af den tematiske orientering af det pågældende projekt. Det operationelle program Urbact II ydede ikke finansiel støtte til de lokale støttegruppers aktiviteter. For at sikre, at partnerskabsprincippet fungerer effektivt også i byområderne, bør der etableres partnerskaber på basis af CLLD. Disse partnerskaber bør råde over de nødvendige fornødne midler for at sikre deres funktion. »Denne tilgang kan også anvendes i byområder eller i områder med mellemstore og små byer med deres funktionelle opland som lokale eller subregionale udviklingscentre
   (12)
  «.

| 5.5. | I betragtning af de problemer, der håndteres i byerne, udgør forskellige operationelle programmer et passende instrument for at finansiere pilotprojekter ved hjælp af CLLD. Derfor foreslår EØSU at anvende denne tilgang og de dertil hørende strategier som led i pilotprogrammer til finansiering henvendt til byområder (f.eks. inden for miljøområdet, for at bevare anlæg og kulturarv osv.) (13). |
| --- | --- |

5.5.

I betragtning af de problemer, der håndteres i byerne, udgør forskellige operationelle programmer et passende instrument for at finansiere pilotprojekter ved hjælp af CLLD. Derfor foreslår EØSU at anvende denne tilgang og de dertil hørende strategier som led i pilotprogrammer til finansiering henvendt til byområder (f.eks. inden for miljøområdet, for at bevare anlæg og kulturarv osv.) (13).

| 5.6. | Det vil være hensigtsmæssigt at samle eksempler på god praksis, som er indhøstet i de forskellige medlemsstater vedrørende byudvikling på basis af partnerskabstilgangen, og disse eksempler kunne indgå i den undersøgelse, der nævnes ovenfor under punkt 1.10. Den adfærdskodeks, som er benævnt »Partnerskabsprincippet i gennemførelsen af fondene under den fælles strategiske ramme — elementer til en europæisk adfærdskodeks for partnerskab« (14), kan også lægge retningen for den indsats, der gøres som led i et partnerskab. |
| --- | --- |

5.6.

Det vil være hensigtsmæssigt at samle eksempler på god praksis, som er indhøstet i de forskellige medlemsstater vedrørende byudvikling på basis af partnerskabstilgangen, og disse eksempler kunne indgå i den undersøgelse, der nævnes ovenfor under punkt 1.10. Den adfærdskodeks, som er benævnt »Partnerskabsprincippet i gennemførelsen af fondene under den fælles strategiske ramme — elementer til en europæisk adfærdskodeks for partnerskab« (14), kan også lægge retningen for den indsats, der gøres som led i et partnerskab.

6.   Hvordan kan lokaludvikling styret af lokalsamfundet anvendes oftere og overalt?

| 6.1. | CLLD bør hjælpe borgerne med på relevant og varig vis at udvikle deres kommuner og byer. Takket være denne tilgang kan borgerne deltage direkte i forbedringen af livskvaliteten i deres lokalsamfund. Der er tale om en egentlig inkluderende vækst, hvis resultater kan ses på lokalt plan. Det siger sig selv, at for at denne udviklingsform kan gennemføres, skal der afsættes ressourcer til kapacitetsopbygning, således at alle parter kan udfylde deres rolle, at de ikke blot er tilskuere til processen, og at de fuldt ud kan deltage i det horisontale partnerskab i flerniveaustyringens ånd. Endvidere skal der ydes støtte til den bistand og mentoraktivitet, der tilbydes af erfarne aktører og eksperter, m.a.o. træning og efteruddannelse. Det nuværende forslag bør samtidig analysere og forklare, hvad der har gjort Leader-tilgangen effektiv og vellykket, og fremlægge begrundelser for at udvide CLLD-tilgangen til at omfatte samtlige programmer under ESI-fondene for en vellykket implementering af samhørighedspolitikken. |
| --- | --- |

6.1.

CLLD bør hjælpe borgerne med på relevant og varig vis at udvikle deres kommuner og byer. Takket være denne tilgang kan borgerne deltage direkte i forbedringen af livskvaliteten i deres lokalsamfund. Der er tale om en egentlig inkluderende vækst, hvis resultater kan ses på lokalt plan. Det siger sig selv, at for at denne udviklingsform kan gennemføres, skal der afsættes ressourcer til kapacitetsopbygning, således at alle parter kan udfylde deres rolle, at de ikke blot er tilskuere til processen, og at de fuldt ud kan deltage i det horisontale partnerskab i flerniveaustyringens ånd. Endvidere skal der ydes støtte til den bistand og mentoraktivitet, der tilbydes af erfarne aktører og eksperter, m.a.o. træning og efteruddannelse. Det nuværende forslag bør samtidig analysere og forklare, hvad der har gjort Leader-tilgangen effektiv og vellykket, og fremlægge begrundelser for at udvide CLLD-tilgangen til at omfatte samtlige programmer under ESI-fondene for en vellykket implementering af samhørighedspolitikken.

| 6.2. | Dér, hvor denne metode endnu ikke er blevet indført, bør der foretages en evaluering på mellemlang sigt for at iværksætte metoden som led i EU's struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) i perioden 2014-2020. |
| --- | --- |

6.2.

Dér, hvor denne metode endnu ikke er blevet indført, bør der foretages en evaluering på mellemlang sigt for at iværksætte metoden som led i EU's struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) i perioden 2014-2020.

| 6.3. | I denne forbindelse udgør den udveksling af specifik viden, der foregår mellem arbejdsmarkedets og erhvervslivets parter, repræsentanterne for civilsamfundet, de lokale og regionale myndigheder og statsforvaltningerne, et centralt element. Mange parter bør støtte denne udveksling. |
| --- | --- |

6.3.

I denne forbindelse udgør den udveksling af specifik viden, der foregår mellem arbejdsmarkedets og erhvervslivets parter, repræsentanterne for civilsamfundet, de lokale og regionale myndigheder og statsforvaltningerne, et centralt element. Mange parter bør støtte denne udveksling.

| 6.4. | Det tager tid at udarbejde strategier for CLLD. Det er imidlertid også vigtigt, at man for den pågældende periode råder over nok tid til udmøntningen af disse strategier samt et tilstrækkeligt budget til finansiering af strategiernes tiltag. En for lang forberedelsesfase uden synlige resultater i lokalområderne (i form af gennemførte projekter) samt en forceret finansiering af aktiviteterne (på grund af en nært forestående udløbsdato for anvendelse af midlerne) kan skabe mistillid til dette instrument. |
| --- | --- |

6.4.

Det tager tid at udarbejde strategier for CLLD. Det er imidlertid også vigtigt, at man for den pågældende periode råder over nok tid til udmøntningen af disse strategier samt et tilstrækkeligt budget til finansiering af strategiernes tiltag. En for lang forberedelsesfase uden synlige resultater i lokalområderne (i form af gennemførte projekter) samt en forceret finansiering af aktiviteterne (på grund af en nært forestående udløbsdato for anvendelse af midlerne) kan skabe mistillid til dette instrument.

| 6.5. | Andre problemer, der skal håndteres med henblik på en korrekt anvendelse af CLLD, er bureaukrati og overdrevne administrative hindringer, sen godtgørelse af betalinger, slutmodtagernes præfinansiering af projekter med egne midler eller gennem optagelse af lån, hvis renter de selv skal betale. I denne henseende kunne man se på deltagelsesbaserede finansieringsmodeller, offentlig-privat finansiering og organiseret deltagelse af banksektoren med statslig garantistillelse. |
| --- | --- |

6.5.

Andre problemer, der skal håndteres med henblik på en korrekt anvendelse af CLLD, er bureaukrati og overdrevne administrative hindringer, sen godtgørelse af betalinger, slutmodtagernes præfinansiering af projekter med egne midler eller gennem optagelse af lån, hvis renter de selv skal betale. I denne henseende kunne man se på deltagelsesbaserede finansieringsmodeller, offentlig-privat finansiering og organiseret deltagelse af banksektoren med statslig garantistillelse.

| 6.6. | Ud over de regler Kommissionen har pålagt, indfører medlemsstaterne ofte bestemmelser, som de ikke er påkrævede, og som specifikt er relateret til deres »nationale« bureaukrati, hvilket i betydelig grad vanskeliggør støtteanmodninger og afskrækker ansøgere på grund af kompleksiteten og de mulige konsekvenser. Visse nationale myndigheder søger endvidere at begrænse udgifterne til lokalsamfundene og forvaltningen af de lokale aktionsgrupper til et minimum. Denne tilgang risikerer imidlertid at udløse en krise for hele systemets virkemåde. |
| --- | --- |

6.6.

Ud over de regler Kommissionen har pålagt, indfører medlemsstaterne ofte bestemmelser, som de ikke er påkrævede, og som specifikt er relateret til deres »nationale« bureaukrati, hvilket i betydelig grad vanskeliggør støtteanmodninger og afskrækker ansøgere på grund af kompleksiteten og de mulige konsekvenser. Visse nationale myndigheder søger endvidere at begrænse udgifterne til lokalsamfundene og forvaltningen af de lokale aktionsgrupper til et minimum. Denne tilgang risikerer imidlertid at udløse en krise for hele systemets virkemåde.

| 6.7. | EØSU efterlyser oplæring af undervisere: der skal tilbydes oplæring til de nationale og regionale aktører inden for rammerne af den tekniske assistance på grundlag af artikel 5 i forordning nr. 1303/2013 om fælles bestemmelser. Samtidig bør der tilvejebringes de nødvendige betingelser for effektiv etablering og udnyttelse af regionale, nationale og internationale netværk, eftersom arbejdet i netværk bidrager med en betydelig merværdi. |
| --- | --- |

6.7.

EØSU efterlyser oplæring af undervisere: der skal tilbydes oplæring til de nationale og regionale aktører inden for rammerne af den tekniske assistance på grundlag af artikel 5 i forordning nr. 1303/2013 om fælles bestemmelser. Samtidig bør der tilvejebringes de nødvendige betingelser for effektiv etablering og udnyttelse af regionale, nationale og internationale netværk, eftersom arbejdet i netværk bidrager med en betydelig merværdi.

| 6.8. | Det vil være hensigtsmæssigt at samle eksempler på god praksis fra de forskellige medlemsstater, og disse eksempler kunne indgå i den undersøgelse, der nævnes ovenfor under punkt 1.10. |
| --- | --- |

6.8.

Det vil være hensigtsmæssigt at samle eksempler på god praksis fra de forskellige medlemsstater, og disse eksempler kunne indgå i den undersøgelse, der nævnes ovenfor under punkt 1.10.

Bruxelles, den 11. december 2014

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Forordning nr. 1303/2013 om fælles bestemmelser fastlægger for perioden 2014-2020 tre forskellige integrerede tilgange. Lokaludvikling styret af lokalsamfundet er en af disse tilgange sammen med integrerede territoriale investeringer og fælles lokale handlingsplaner.

1

(2)  Dvs. kræve og garantere lige betingelser i EU's forskellige medlemsstater for CLLD-instrumentets virkemåde i overensstemmelse med principperne for denne tilgang og afhængigt af nationale og regionale særtræk.

2

(3)  Regionsudvalgets udtalelse: »Lokaludvikling styret af lokalsamfundet«, EUT C 17 af 19.1.2013, s. 18.

3

(4)  EØSU's udtalelser: »Styreformer og partnerskab på nationalt og regionalt niveau og et grundlag for projekter inden for regionalpolitikken«, EUT C 77 af 31.3.2009, s. 143; »Samhørighedspolitiske strategier og programmer for programmeringsperioden 2007-2013«, EUT C 228 af 22.9.2009, s. 141; »Effektive partnerskaber i samhørighedspolitikken«EUT C 44 af 11.2.2011, s. 1; »Samhørighedspolitikkens rolle og prioriteter inden for Europa 2020-strategien«, EUT C 248 af 25.8.2011, s. 1; »Regionalpolitik og intelligent vækst«, EUT C 318 af 29.10.2011, s. 82; »Leader som instrument for lokal udvikling«, EUT C 376 af 22.12.2011, s. 15; »Generelle bestemmelser for de europæiske strukturfonde«, EUT C 191 af 29.6.2012, s. 30.

4

(5)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/informat/2014/guidance_clld_local_actors_da.pdf

5

(6)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/informat/2014/guidance_clld_local_actors_da.pdf

6

(7)  Det europæiske netværk for landdistriktsudvikling, grafisk information om Leader.

7

(8)  Se: Depoele, van L., »Local development strategies in the EU«, The Case of LEADER in Rural Development, (Lokale udviklingsstrategier i EU, tilfældet Leader i udviklingen af landdistrikterne), s. 4: http://www.eurolocaldevelopment.org/wp-content/uploads/2013/03/local_development_strategies_in_the_eu-.pdf

8

(9)  http://www.oecd.org//regional/rurbanrural-urbanpartnerships.htm

9

(10)  www.eukn.org

10

(11)  http://www.emi-network.eu/Sharing_knowledge/News_on_EU_policy/Cohesion_Policy_2014_2020_negotiations_about_the_urban_dimension

11

(12)  Sammenslutning af polske byer, januar 2014, http://ldnet.eu/CLLD+in+urban+areas

12

(13)  Parallelt med gennemførelsen af CLLD er integrerede territoriale investeringer også et relevant integreret redskab. En sideløbende anvendelse af disse redskaber vil skabe synergieffekter.

13

(14)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/working/strategic_framework/swd_2012_106_da.pdf

14

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/9

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om en EU-strategi for Alperegionen

(sonderende udtalelse)

(2015/C 230/02)

| Ordfører: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |

Ordfører:

Stefano PALMIERI

Den 27. oktober 2014 anmodede Kommissionen under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om at udarbejde en sonderende udtalelse om:

»En EU-strategi for Alperegionen (EUSALP)«.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som vedtog sin udtalelse den 18. november 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december, følgende udtalelse med 132 stemmer for og 3 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) sætter pris på den særlige interesse, der har omgærdet udarbejdelsen af en EU-strategi for Alperegionen (EUSALP) med det formål at styrke den sociale samhørighed og konkurrenceevnen, idet udfordringerne ikke kan løftes tilfredsstillende af de enkelte medlemsstater eller de enkelte regioner med de sædvanlige midler. |
| --- | --- |

1.1.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) sætter pris på den særlige interesse, der har omgærdet udarbejdelsen af en EU-strategi for Alperegionen (EUSALP) med det formål at styrke den sociale samhørighed og konkurrenceevnen, idet udfordringerne ikke kan løftes tilfredsstillende af de enkelte medlemsstater eller de enkelte regioner med de sædvanlige midler.

| 1.2. | EØSU påpeger, at udviklingsdynamikken i Alperegionen i høj grad er knyttet til Alpebjergkæden, ikke mindst i kraft af dens identitetsskabende aspekter og genkendelighed. Den er forbindelsesleddet mellem alle de områder, der er omfattet af strategien, set ud fra et økonomisk, socialt og miljømæssigt synspunkt. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU påpeger, at udviklingsdynamikken i Alperegionen i høj grad er knyttet til Alpebjergkæden, ikke mindst i kraft af dens identitetsskabende aspekter og genkendelighed. Den er forbindelsesleddet mellem alle de områder, der er omfattet af strategien, set ud fra et økonomisk, socialt og miljømæssigt synspunkt.

| 1.3. | EØSU fremhæver de berørte staters stærke politiske engagement i EUSALP og den store forståelse og aktive deltagelse fra såvel de nationale som regionale regeringers side. Denne interesse er resultatet af et samarbejde, som har fundet sted i området siden 70'erne. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU fremhæver de berørte staters stærke politiske engagement i EUSALP og den store forståelse og aktive deltagelse fra såvel de nationale som regionale regeringers side. Denne interesse er resultatet af et samarbejde, som har fundet sted i området siden 70'erne.

| 1.4. | EØSU anser Alperegionens særlige karakteristika — såsom tilstedeværelsen af nogle af verdens mest konkurrencedygtige territoriale systemer, økonomiske og sociale asymmetrier mellem »land- og bjergdistrikter« og »byområder og byer«, natur- og kulturarven samt den enorme koncentration af transportstrømme — for at være elementer afgørende betydning for områdets egenart. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU anser Alperegionens særlige karakteristika — såsom tilstedeværelsen af nogle af verdens mest konkurrencedygtige territoriale systemer, økonomiske og sociale asymmetrier mellem »land- og bjergdistrikter« og »byområder og byer«, natur- og kulturarven samt den enorme koncentration af transportstrømme — for at være elementer afgørende betydning for områdets egenart.

| 1.5. | Mens EØSU er enigt i den generelle udformning af strategien og anser mål, søjler og prioriteter for at være i overensstemmelse med indholdet i høringsdokumentet, bør disse dog efter EØSU's mening indarbejdes i handlingsplanen og forbedres. |
| --- | --- |

1.5.

Mens EØSU er enigt i den generelle udformning af strategien og anser mål, søjler og prioriteter for at være i overensstemmelse med indholdet i høringsdokumentet, bør disse dog efter EØSU's mening indarbejdes i handlingsplanen og forbedres.

| 1.6. | EØSU noterer, at det territoriale område, som bliver omfattet af EUSALP, er karakteriseret ved at have niveauer for økonomisk udvikling, miljømæssig bæredygtighed og social samhørighed, som ligger klart over EU-gennemsnittet. På trods af disse karakteristika stiller den økonomiske og finansielle krise og de ændringer, som er fulgt med globaliseringen af økonomien og markederne, denne makroregion over for store og svære udfordringer. Derfor mener EØSU, at opfyldelsen af EUSALP's generelle målsætning, nemlig at sikre, at denne region forbliver en af Europas mest tiltrækkende regioner ved at udnytte sine egne ressourcer bedst muligt og gribe de muligheder, der ligger i bæredygtig og innovativ udvikling
   (1) — er ekstremt vigtig for at understøtte den økonomiske konkurrenceevne og den sociale samhørighed i Europa. |
| --- | --- |

1.6.

EØSU noterer, at det territoriale område, som bliver omfattet af EUSALP, er karakteriseret ved at have niveauer for økonomisk udvikling, miljømæssig bæredygtighed og social samhørighed, som ligger klart over EU-gennemsnittet. På trods af disse karakteristika stiller den økonomiske og finansielle krise og de ændringer, som er fulgt med globaliseringen af økonomien og markederne, denne makroregion over for store og svære udfordringer. Derfor mener EØSU, at opfyldelsen af EUSALP's generelle målsætning, nemlig at sikre, at denne region forbliver en af Europas mest tiltrækkende regioner ved at udnytte sine egne ressourcer bedst muligt og gribe de muligheder, der ligger i bæredygtig og innovativ udvikling
   (1) — er ekstremt vigtig for at understøtte den økonomiske konkurrenceevne og den sociale samhørighed i Europa.

| 1.7. | EØSU anser det for afgørende at styrke EUSALP's holistiske tilgang til udvikling gennem opstilling af nye og mere ambitiøse mål som nævnt i punkt 4.4. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU anser det for afgørende at styrke EUSALP's holistiske tilgang til udvikling gennem opstilling af nye og mere ambitiøse mål som nævnt i punkt 4.4.

| 1.8. | EØSU håber, at der ved fastlæggelsen af handlingsplanen for EUSALP bliver strammet op på den indbyrdes afhængighed og sammenhæng mellem de prioriterede foranstaltninger vedrørende konkurrenceevne (Første søjle) og foranstaltningerne vedrørende bæredygtighed (Tredje søjle) for derigennem at sikre, at udviklingsmålene bliver opfyldt uden at lægge begrænsninger på de kommende generationers behov og muligheder. |
| --- | --- |

1.8.

EØSU håber, at der ved fastlæggelsen af handlingsplanen for EUSALP bliver strammet op på den indbyrdes afhængighed og sammenhæng mellem de prioriterede foranstaltninger vedrørende konkurrenceevne (Første søjle) og foranstaltningerne vedrørende bæredygtighed (Tredje søjle) for derigennem at sikre, at udviklingsmålene bliver opfyldt uden at lægge begrænsninger på de kommende generationers behov og muligheder.

| 1.9. | Første søjle: EØSU anser det for afgørende at sikre en bæredygtig vækst og fremme fuld beskæftigelse, innovation, konkurrenceevne og samhørighed i Alperegionen via en fælles solidaritet mellem bjergområder og byområder. Prioriteterne behandles nedenfor i punkt 5.2. |
| --- | --- |

1.9.

Første søjle: EØSU anser det for afgørende at sikre en bæredygtig vækst og fremme fuld beskæftigelse, innovation, konkurrenceevne og samhørighed i Alperegionen via en fælles solidaritet mellem bjergområder og byområder. Prioriteterne behandles nedenfor i punkt 5.2.

| 1.10. | Anden søjle: EØSU støtter målet om at fremme en territorial udvikling baseret på følgende: samarbejde mellem de interne og eksterne territoriale systemer, tjenesteydelsernes tilgængelighed, bæredygtig mobilitet og styrkelse af transporten og kommunikationsinfrastrukturerne. Prioriteterne behandles nedenfor i punkt 5.3. |
| --- | --- |

1.10.

Anden søjle: EØSU støtter målet om at fremme en territorial udvikling baseret på følgende: samarbejde mellem de interne og eksterne territoriale systemer, tjenesteydelsernes tilgængelighed, bæredygtig mobilitet og styrkelse af transporten og kommunikationsinfrastrukturerne. Prioriteterne behandles nedenfor i punkt 5.3.

| 1.11. | Tredje søjle: EØSU anser det for afgørende at styrke indsatsen for bæredygtig forvaltning og miljøbeskyttelse samt udnyttelsen af områdets regionale kapital. Prioriteterne behandles nedenfor i punkt 5.4. |
| --- | --- |

1.11.

Tredje søjle: EØSU anser det for afgørende at styrke indsatsen for bæredygtig forvaltning og miljøbeskyttelse samt udnyttelsen af områdets regionale kapital. Prioriteterne behandles nedenfor i punkt 5.4.

| 1.12. | EØSU mener, at uden en stærk styring og øremærkede finansielle ressourcer til understøttelse af kapacitetsopbygningen, vil der være risiko for, at EUSALP mister sin effektivitet og strategiske betydning. Set i dette lys og i tråd med Rådets konklusioner håber EØSU på, at der fastlægges en handlingsplan baseret på komplementaritet mellem finansieringsprogrammerne, koordinering af de institutionelle instrumenter og udformning af nye makroregionale projekter (2). |
| --- | --- |

1.12.

EØSU mener, at uden en stærk styring og øremærkede finansielle ressourcer til understøttelse af kapacitetsopbygningen, vil der være risiko for, at EUSALP mister sin effektivitet og strategiske betydning. Set i dette lys og i tråd med Rådets konklusioner håber EØSU på, at der fastlægges en handlingsplan baseret på komplementaritet mellem finansieringsprogrammerne, koordinering af de institutionelle instrumenter og udformning af nye makroregionale projekter (2).

| 1.13. | EØSU er med henvisning til konklusionerne i udtalelsen »Forvaltningen af makroregionale strategier« (3) af den opfattelse, at udformningen og gennemførelsen af EUSALP kræver et særligt forvaltningssystem, som bygger på samarbejde og koordinering. Set i dette perspektiv er det efter EØSU's mening nødvendigt for at sikre strategiens effektivitet at udstyre EUSALP med en flerniveaustyring (4), der kan trække på den »horisontale dimension« (civilsamfundets deltagelse) som et supplement til og uddybning af den »vertikale dimension« (regioners og kommuners deltagelse) under fuld overholdelse af nærheds- og proportionalitetsprincipperne (5). |
| --- | --- |

1.13.

EØSU er med henvisning til konklusionerne i udtalelsen »Forvaltningen af makroregionale strategier« (3) af den opfattelse, at udformningen og gennemførelsen af EUSALP kræver et særligt forvaltningssystem, som bygger på samarbejde og koordinering. Set i dette perspektiv er det efter EØSU's mening nødvendigt for at sikre strategiens effektivitet at udstyre EUSALP med en flerniveaustyring (4), der kan trække på den »horisontale dimension« (civilsamfundets deltagelse) som et supplement til og uddybning af den »vertikale dimension« (regioners og kommuners deltagelse) under fuld overholdelse af nærheds- og proportionalitetsprincipperne (5).

| 1.14. | EØSU ønsker, at det organiserede civilsamfund bliver inddraget i kapacitetsopbygningen, og bifalder etableringen af et »permanent forum« som repræsenterer arbejdsmarkedets parter og andre repræsentanter for erhvervslivet i Alperegionen. |
| --- | --- |

1.14.

EØSU ønsker, at det organiserede civilsamfund bliver inddraget i kapacitetsopbygningen, og bifalder etableringen af et »permanent forum« som repræsenterer arbejdsmarkedets parter og andre repræsentanter for erhvervslivet i Alperegionen.

| 1.15. | EØSU anser det for afgørende at understøtte beskæftigelsen, især med tanke på de unge og langtidsledige, og indgrebene til støtte for sociale investeringer og tilpasning af de sociale sikringssystemer. |
| --- | --- |

1.15.

EØSU anser det for afgørende at understøtte beskæftigelsen, især med tanke på de unge og langtidsledige, og indgrebene til støtte for sociale investeringer og tilpasning af de sociale sikringssystemer.

2.   EU-strategien for Alperegionen: generelle bemærkninger

| 2.1. | Det er hensigten med denne udtalelse at evaluere det offentlige høringsdokument om en EU-strategi for Alperegionen (6), herefter »EUSALP«, blandt andet set i lyset af de udtalelser om de makroregionale strategier, som udvalget allerede har vedtaget. |
| --- | --- |

2.1.

Det er hensigten med denne udtalelse at evaluere det offentlige høringsdokument om en EU-strategi for Alperegionen (6), herefter »EUSALP«, blandt andet set i lyset af de udtalelser om de makroregionale strategier, som udvalget allerede har vedtaget.

| 2.2. | Alperegionen omfatter 5 medlemsstater (Italien, Frankrig, Østrig, Tyskland og Slovenien) og to tredjelande (Schweiz og Liechtenstein), og den strækker sig over et område på 4 50. 000 km2, hvor der bor 70 millioner mennesker. |
| --- | --- |

2.2.

Alperegionen omfatter 5 medlemsstater (Italien, Frankrig, Østrig, Tyskland og Slovenien) og to tredjelande (Schweiz og Liechtenstein), og den strækker sig over et område på 4 50. 000 km2, hvor der bor 70 millioner mennesker.

| 2.2.1. | De territoriale systemer, der berøres af EUSALP, er stærkt knyttede til selve Alperne, der ud over at fungere som et identitetsskabende og genkendeligt element udgør forbindelsesleddet mellem disse områder set ud fra et økonomisk, logistisk og miljømæssigt synspunkt (7). |
| --- | --- |

2.2.1.

De territoriale systemer, der berøres af EUSALP, er stærkt knyttede til selve Alperne, der ud over at fungere som et identitetsskabende og genkendeligt element udgør forbindelsesleddet mellem disse områder set ud fra et økonomisk, logistisk og miljømæssigt synspunkt (7).

| 2.3. | I forbindelse med den makroregionale politik, som EU har ført siden 2009, er placeringen af EUSALP på landkortet ikke kun af strategisk betydning for den »europæiske samhørighedspolitik« og kontinuiteten i forhold til »Østersøstrategien« (8), »Strategien for Donauområdet« (9) og »Strategien for Adriaterhavet og Det Joniske Hav« (10), men har også overordentlig stor betydning for udbredelsen af det makroregionale koncept til det vestlige Middelhav (11). |
| --- | --- |

2.3.

I forbindelse med den makroregionale politik, som EU har ført siden 2009, er placeringen af EUSALP på landkortet ikke kun af strategisk betydning for den »europæiske samhørighedspolitik« og kontinuiteten i forhold til »Østersøstrategien« (8), »Strategien for Donauområdet« (9) og »Strategien for Adriaterhavet og Det Joniske Hav« (10), men har også overordentlig stor betydning for udbredelsen af det makroregionale koncept til det vestlige Middelhav (11).

| 2.4. | Siden 70'erne har regionerne i Alpebuen, der strækker sig ud over de nationale grænser, som historisk set har adskilt dem, udviklet en fælles bevidsthed om nødvendigheden af at betragte Alperne som et territorialt system, der skal bevares og værdsættes. Netop af disse grunde er der igangsat en række initiativer til interregionalt, tværnationalt og grænseoverskridende samarbejde, der lige fra starten blandt andet har haft som mål at fremme gensidig forståelse mellem de berørte folk, så det bliver muligt at overvinde de sproglige, socioøkonomiske og etniske skel og fremme større integration på europæisk plan (12). |
| --- | --- |

2.4.

Siden 70'erne har regionerne i Alpebuen, der strækker sig ud over de nationale grænser, som historisk set har adskilt dem, udviklet en fælles bevidsthed om nødvendigheden af at betragte Alperne som et territorialt system, der skal bevares og værdsættes. Netop af disse grunde er der igangsat en række initiativer til interregionalt, tværnationalt og grænseoverskridende samarbejde, der lige fra starten blandt andet har haft som mål at fremme gensidig forståelse mellem de berørte folk, så det bliver muligt at overvinde de sproglige, socioøkonomiske og etniske skel og fremme større integration på europæisk plan (12).

| 2.5. | I arbejdet med iværksættelsen af EUSALP, som efter planen skal afsluttes med Rådets vedtagelse inden udgangen af 2015 (13), har der været to grundlæggende milepæle, nemlig Alpekonferencen i Bad Ragaz (juni 2012) og konferencen i Grenoble (oktober 2013). |
| --- | --- |

2.5.

I arbejdet med iværksættelsen af EUSALP, som efter planen skal afsluttes med Rådets vedtagelse inden udgangen af 2015 (13), har der været to grundlæggende milepæle, nemlig Alpekonferencen i Bad Ragaz (juni 2012) og konferencen i Grenoble (oktober 2013).

| 2.5.1. | Ved konferencen i Grenoble (14) blev der gennem vedtagelsen af en politisk resolution til gennemførelse af EU-strategien for Alperegionen udpeget mål, muligheder og udfordringer i forbindelse med tre hovedtemaer: »Konkurrenceevne og Innovation, Landbrug og Skovbrug og Turisme«, »Vand, Energi, Miljø og Klima« og »Tilgængelighed, Kommunikation og Transport«. |
| --- | --- |

2.5.1.

Ved konferencen i Grenoble (14) blev der gennem vedtagelsen af en politisk resolution til gennemførelse af EU-strategien for Alperegionen udpeget mål, muligheder og udfordringer i forbindelse med tre hovedtemaer: »Konkurrenceevne og Innovation, Landbrug og Skovbrug og Turisme«, »Vand, Energi, Miljø og Klima« og »Tilgængelighed, Kommunikation og Transport«.

3.   Høringsdokumentet: generelle rammer, formål og målsætninger

| 3.1. | I EUSALP-strategien er Alpebjergkæden det element, der er kendetegnende for hele samarbejdsområdet. De mange vidt forskellige landskabstyper er et af de mest karakteristiske træk, hvorved Alperegionen adskiller sig fra andre dele af Europa: bjergene og landet for foden af bjergene, fremkommelige eller fjerne dale, lavsletter og sætere, storbyområder og byer. |
| --- | --- |

3.1.

I EUSALP-strategien er Alpebjergkæden det element, der er kendetegnende for hele samarbejdsområdet. De mange vidt forskellige landskabstyper er et af de mest karakteristiske træk, hvorved Alperegionen adskiller sig fra andre dele af Europa: bjergene og landet for foden af bjergene, fremkommelige eller fjerne dale, lavsletter og sætere, storbyområder og byer.

| 3.1.1. | For bedre at definere de områder, som EUSALP's mål og prioriteter fokuserer på, skal her nævnes de fem typer territoriale enheder, som kendetegner Alperegionen: »storbyer«, »byer«, »landdistrikter i vækst«, »landdistrikter i tilbagegang«, »turistområder«. |
| --- | --- |

3.1.1.

For bedre at definere de områder, som EUSALP's mål og prioriteter fokuserer på, skal her nævnes de fem typer territoriale enheder, som kendetegner Alperegionen: »storbyer«, »byer«, »landdistrikter i vækst«, »landdistrikter i tilbagegang«, »turistområder«.

| 3.2. | Alperegionen har mange specifikke træk, som fortjener særlig opmærksomhed, og hvorved EUSALP adskiller sig fra de makroregionale strategier for Østersøen, Donau og Adriaterhavet-Det Joniske Hav, såsom tilstedeværelsen af: nogle af verdens mest udviklede regioner med konkurrencedygtige økonomier, høje niveauer for livskvalitet, social og politisk stabilitet; åbenbare sociale og økonomiske skævheder mellem landdistrikter, sletter og byområder; en enestående naturarv og unikke økosystemer; en kulturarv, som er et grundlæggende element i den sociale samhørighed og udviklingen af selve Alperegionen; en stor koncentration af trafikstrømme, som har skabt problemer med flaskehalse og mht. miljøbeskyttelse. |
| --- | --- |

3.2.

Alperegionen har mange specifikke træk, som fortjener særlig opmærksomhed, og hvorved EUSALP adskiller sig fra de makroregionale strategier for Østersøen, Donau og Adriaterhavet-Det Joniske Hav, såsom tilstedeværelsen af: nogle af verdens mest udviklede regioner med konkurrencedygtige økonomier, høje niveauer for livskvalitet, social og politisk stabilitet; åbenbare sociale og økonomiske skævheder mellem landdistrikter, sletter og byområder; en enestående naturarv og unikke økosystemer; en kulturarv, som er et grundlæggende element i den sociale samhørighed og udviklingen af selve Alperegionen; en stor koncentration af trafikstrømme, som har skabt problemer med flaskehalse og mht. miljøbeskyttelse.

| 3.3. | Det overordnede mål med EUSALP-strategien er at sikre, at denne region forbliver en af Europas mest attraktive områder ved at udnytte egne ressourcer bedst muligt og gribe mulighederne for bæredygtig og innovativ udvikling. |
| --- | --- |

3.3.

Det overordnede mål med EUSALP-strategien er at sikre, at denne region forbliver en af Europas mest attraktive områder ved at udnytte egne ressourcer bedst muligt og gribe mulighederne for bæredygtig og innovativ udvikling.

| 3.3.1. | Dette mål skal nås ved hjælp af aktiviteter, der gennemføres i tilknytning til tre »tematiske søjler«: »Forbedring af konkurrenceevnen, velstanden og samhørigheden«, »Garanti for adgang og konnektivitet for alle indbyggere« og »Garanti for bæredygtighed«. |
| --- | --- |

3.3.1.

Dette mål skal nås ved hjælp af aktiviteter, der gennemføres i tilknytning til tre »tematiske søjler«: »Forbedring af konkurrenceevnen, velstanden og samhørigheden«, »Garanti for adgang og konnektivitet for alle indbyggere« og »Garanti for bæredygtighed«.

3.3.2.   Første søjle: Forbedring af konkurrenceevnen, velstanden og samhørigheden i Alperegionen

| 3.3.2.1. | Skønt Alperegionen er Europas største center i økonomisk og produktionsmæssig henseende med et stort udviklingspotentiale, er manglen på økonomisk, social og territorial samhørighed stadig et problem. Bjergene er en udfordring for områdets homogene udvikling. EUSALP sigter mod at understøtte innovativ økonomisk udvikling i regionen gennem udformning af en mere afbalanceret model, som på én gang tager hensyn til områdernes forskelligartethed og særpræg. Det er nødvendigt at understøtte en konkurrencedygtig økonomi, hvor der både er plads til velstand, energieffektivitet, livskvalitet og de traditionelle værdier, som kendetegner området. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

Skønt Alperegionen er Europas største center i økonomisk og produktionsmæssig henseende med et stort udviklingspotentiale, er manglen på økonomisk, social og territorial samhørighed stadig et problem. Bjergene er en udfordring for områdets homogene udvikling. EUSALP sigter mod at understøtte innovativ økonomisk udvikling i regionen gennem udformning af en mere afbalanceret model, som på én gang tager hensyn til områdernes forskelligartethed og særpræg. Det er nødvendigt at understøtte en konkurrencedygtig økonomi, hvor der både er plads til velstand, energieffektivitet, livskvalitet og de traditionelle værdier, som kendetegner området.

3.3.3.   Anden søjle: Garanti for adgang og konnektivitet for alle indbyggere i Alperegionen

| 3.3.3.1. | Det er nødvendigt at understøtte en afbalanceret territorial udvikling gennem miljøvenlige mobilitetsmodeller, bæredygtige transportsystemer, kommunikationstjenester og infrastrukturer. Inden for den europæiske transport har Alperegionen en strategisk placering, idet den nord-sydgående og den øst-vestgående akse her krydser hinanden. Her findes Europas vigtigste transportknudepunkter og talrige bjergpas, som berører territoriale systemer med specifikke miljømæssigt sårbare træk. Det er af grundlæggende betydning, at der føres en koordineret politik, som kan tilgodese transportbehovene, befolkningens velfærd og miljøbalancen. I Alperegionen bør begrebet konnektivitet i betragtning af den forskelligartethed og territoriale kompleksitet, der præger regionen, udvides til også at omfatte infrastrukturer og kommunikationstjenester. |
| --- | --- |

3.3.3.1.

Det er nødvendigt at understøtte en afbalanceret territorial udvikling gennem miljøvenlige mobilitetsmodeller, bæredygtige transportsystemer, kommunikationstjenester og infrastrukturer. Inden for den europæiske transport har Alperegionen en strategisk placering, idet den nord-sydgående og den øst-vestgående akse her krydser hinanden. Her findes Europas vigtigste transportknudepunkter og talrige bjergpas, som berører territoriale systemer med specifikke miljømæssigt sårbare træk. Det er af grundlæggende betydning, at der føres en koordineret politik, som kan tilgodese transportbehovene, befolkningens velfærd og miljøbalancen. I Alperegionen bør begrebet konnektivitet i betragtning af den forskelligartethed og territoriale kompleksitet, der præger regionen, udvides til også at omfatte infrastrukturer og kommunikationstjenester.

3.3.4.   Tredje søjle: Garanti for bæredygtighed i Alperegionen

| 3.3.4.1. | Bevarelse af Alpernes nedarvede værdier og fremme af en bæredygtig udnyttelse af natur- og kulturressourcerne er uomgængelige opgaver for regionen. Vand, mineraler, varierede landskaber med en stor biodiversitet og en rig og mangfoldig kulturarv er særtræk, som skal beskyttes og værdsættes. Udnyttelsen af det potentiale, der ligger i ressourcer som vand og biomasse, er — hvis det foregår miljømæssigt korrekt — afgørende for at understøtte konkurrenceevnen og samhørigheden i regionen, for så vidt som dette kan bidrage til at opfylde strategiske mål såsom selvforsyning med energi og styrkelse af regionens energilagringskapacitet. |
| --- | --- |

3.3.4.1.

Bevarelse af Alpernes nedarvede værdier og fremme af en bæredygtig udnyttelse af natur- og kulturressourcerne er uomgængelige opgaver for regionen. Vand, mineraler, varierede landskaber med en stor biodiversitet og en rig og mangfoldig kulturarv er særtræk, som skal beskyttes og værdsættes. Udnyttelsen af det potentiale, der ligger i ressourcer som vand og biomasse, er — hvis det foregår miljømæssigt korrekt — afgørende for at understøtte konkurrenceevnen og samhørigheden i regionen, for så vidt som dette kan bidrage til at opfylde strategiske mål såsom selvforsyning med energi og styrkelse af regionens energilagringskapacitet.

4.   Særlige bemærkninger til den makroregionale dimension af Alperegionen

| 4.1. | Der er stor politisk vilje til og udbredt bevidsthed om strategien for Alperegionen i de berørte lande, og for EU repræsenterer den ikke blot en udfordring, men også en stor mulighed. Det, strategien skal, er at udvikle økonomien, forbinde områderne og beskytte miljøet i en region af meget stor vigtighed for Europas økonomiske konkurrencedygtighed og sociale samhørighed. |
| --- | --- |

4.1.

Der er stor politisk vilje til og udbredt bevidsthed om strategien for Alperegionen i de berørte lande, og for EU repræsenterer den ikke blot en udfordring, men også en stor mulighed. Det, strategien skal, er at udvikle økonomien, forbinde områderne og beskytte miljøet i en region af meget stor vigtighed for Europas økonomiske konkurrencedygtighed og sociale samhørighed.

| 4.2. | En forudsætning for strategiens udvikling er, at der en struktureret dialog mellem de forskellige berørte aktører om i fællesskab at identificere og opfylde konkrete behov. Der skal tages nøje hensyn til de særlige miljømæssige, kulturelle, økonomiske og sociale forhold og til den stærke gensidige afhængighed mellem byområder og landdistrikter. En bred og åben dialog mellem interessenterne må derfor iværksættes med henblik på at udvikle en bredt accepteret strategi. |
| --- | --- |

4.2.

En forudsætning for strategiens udvikling er, at der en struktureret dialog mellem de forskellige berørte aktører om i fællesskab at identificere og opfylde konkrete behov. Der skal tages nøje hensyn til de særlige miljømæssige, kulturelle, økonomiske og sociale forhold og til den stærke gensidige afhængighed mellem byområder og landdistrikter. En bred og åben dialog mellem interessenterne må derfor iværksættes med henblik på at udvikle en bredt accepteret strategi.

| 4.2.1. | Af hensyn til den territoriale samhørighed er det vigtigt, at politikkerne koordineres. Nogle spørgsmål vedrørende økonomisk innovation, transportformer og miljø er indbyrdes forbundne og kan ikke løses uafhængigt af hinanden på lokalt niveau, men må nødvendigvis ses i det bredere perspektiv, som er muligt på makroregionalt niveau. |
| --- | --- |

4.2.1.

Af hensyn til den territoriale samhørighed er det vigtigt, at politikkerne koordineres. Nogle spørgsmål vedrørende økonomisk innovation, transportformer og miljø er indbyrdes forbundne og kan ikke løses uafhængigt af hinanden på lokalt niveau, men må nødvendigvis ses i det bredere perspektiv, som er muligt på makroregionalt niveau.

| 4.2.2. | Med henvisning til meddelelsen om forvaltningen af makroregionale strategier (15) er det nødvendigt at tilføre flerniveauforvaltningen af EUSALP en reel »horisontal dimension« (civilsamfundets deltagelse) som supplement til og udbygning af den vertikale dimension (regioners og kommuners deltagelse) under fuld overholdelse af nærheds- og proportionalitetsprincipperne. |
| --- | --- |

4.2.2.

Med henvisning til meddelelsen om forvaltningen af makroregionale strategier (15) er det nødvendigt at tilføre flerniveauforvaltningen af EUSALP en reel »horisontal dimension« (civilsamfundets deltagelse) som supplement til og udbygning af den vertikale dimension (regioners og kommuners deltagelse) under fuld overholdelse af nærheds- og proportionalitetsprincipperne.

| 4.3. | EØSU opfatter EUSALP som et instrument af central betydning for indsatsen i Alperegionen på områder som globalisering af økonomien, klimaændringer, informationssamfundet, videnøkonomien, demografiske ændringer og mobiliteten for varer og personer. |
| --- | --- |

4.3.

EØSU opfatter EUSALP som et instrument af central betydning for indsatsen i Alperegionen på områder som globalisering af økonomien, klimaændringer, informationssamfundet, videnøkonomien, demografiske ændringer og mobiliteten for varer og personer.

| 4.4. | Strategien vil gøre det muligt at fremme udviklingen i Alperegionen, idet der vil blive anlagt en helhedsorienteret tilgang, hvorunder den økonomiske, miljømæssige og sociale dimension bliver funktionelle og indbyrdes forbundne. Denne helhedsorienterede tilgang kan anskueliggøres med specifikke målsætninger, og EØSU har derfor identificeret fem strategiske mål, som bør indgå i handlingsplanen:






  — | skabelse af gunstige betingelser for en dynamisk SMV-sektor og iværksætteri, som kan fremme jobskabelsen |
| --- | --- | --- |

4.4.

Strategien vil gøre det muligt at fremme udviklingen i Alperegionen, idet der vil blive anlagt en helhedsorienteret tilgang, hvorunder den økonomiske, miljømæssige og sociale dimension bliver funktionelle og indbyrdes forbundne. Denne helhedsorienterede tilgang kan anskueliggøres med specifikke målsætninger, og EØSU har derfor identificeret fem strategiske mål, som bør indgå i handlingsplanen:

—

skabelse af gunstige betingelser for en dynamisk SMV-sektor og iværksætteri, som kan fremme jobskabelsen

| — | medvirken til i højere grad at udnytte traditioner og den sociale mangfoldighed |
| --- | --- |

—

medvirken til i højere grad at udnytte traditioner og den sociale mangfoldighed

| — | fremme af lige og rimelig adgang til tjenesteydelser af almen interesse i hele Alperegionen |
| --- | --- |

—

fremme af lige og rimelig adgang til tjenesteydelser af almen interesse i hele Alperegionen

| — | fremme af et fælles ansvar og et ligeværdigt samarbejde mellem områderne i Alperne |
| --- | --- |

—

fremme af et fælles ansvar og et ligeværdigt samarbejde mellem områderne i Alperne

| — | fremme af beskyttelsen og den bæredygtige forvaltning af biodiversitet, landskaber og naturressourcer. |
| --- | --- |

—

fremme af beskyttelsen og den bæredygtige forvaltning af biodiversitet, landskaber og naturressourcer.

| 4.4.1. | Skabelse af gunstige betingelser for en dynamisk SMV-sektor og iværksætteri, som kan fremme jobskabelsen. EUSALP bør gøre de berørte territoriale systemer bedre i stand til at konkurrere i en global økonomi ved at understøtte bevarelsen og skabelsen af nye kvalitetsarbejdspladser. |
| --- | --- |

4.4.1.

Skabelse af gunstige betingelser for en dynamisk SMV-sektor og iværksætteri, som kan fremme jobskabelsen. EUSALP bør gøre de berørte territoriale systemer bedre i stand til at konkurrere i en global økonomi ved at understøtte bevarelsen og skabelsen af nye kvalitetsarbejdspladser.

| 4.4.2. | Medvirken til i højere grad at udnytte traditioner og den sociale mangfoldighed. EUSALP bør medvirke til at bevare de identitetsskabende værdier, som kendetegner de berørte områder ved at trække på den lokale viden og de lokale traditioner som drivkræfter for økonomisk udvikling og social integration. |
| --- | --- |

4.4.2.

Medvirken til i højere grad at udnytte traditioner og den sociale mangfoldighed. EUSALP bør medvirke til at bevare de identitetsskabende værdier, som kendetegner de berørte områder ved at trække på den lokale viden og de lokale traditioner som drivkræfter for økonomisk udvikling og social integration.

| 4.4.3. | Fremme af lige og rimelig adgang til tjenesteydelser af almen interesse i hele Alperegionen. EUSALP vil danne rammen for fortsat levering og tilpasning af tjenesteydelser af almen interesse, der skal dække behovene hos de mennesker, der bor i regionen, især hos dem, der bor i områder med geografiske handicap. |
| --- | --- |

4.4.3.

Fremme af lige og rimelig adgang til tjenesteydelser af almen interesse i hele Alperegionen. EUSALP vil danne rammen for fortsat levering og tilpasning af tjenesteydelser af almen interesse, der skal dække behovene hos de mennesker, der bor i regionen, især hos dem, der bor i områder med geografiske handicap.

| 4.4.4. | Fremme af et fælles ansvar og samarbejde mellem områderne i Alperne. EUSALP bør fremme nye tilgange til fælles ansvar og et ligeværdigt samarbejde mellem områder i Alperegionen, f.eks. de vertikale forbindelser mellem storbyer på den ene side og landdistrikter og turistområder på den anden. |
| --- | --- |

4.4.4.

Fremme af et fælles ansvar og samarbejde mellem områderne i Alperne. EUSALP bør fremme nye tilgange til fælles ansvar og et ligeværdigt samarbejde mellem områder i Alperegionen, f.eks. de vertikale forbindelser mellem storbyer på den ene side og landdistrikter og turistområder på den anden.

| 4.4.5. | Fremme af beskyttelsen og den bæredygtige forvaltning af biodiversitet, landskaber og naturressourcer. EUSALP bør fremme beskyttelsen og den bæredygtige forvaltning af biodiversitet, landskaber og naturressourcer, idet der må findes den rette balance mellem bevarelsesforanstaltninger og foranstaltninger for en rationel udnyttelse af økosystemtjenester og -produkter. Ligeledes er det nødvendigt at fremme indførelsen af miljøvenlige forvaltningsmodeller med henblik på en mere ligelig fordeling af fordelene ved økosystemprodukter og -tjenester mellem de forskellige store og små områder i Alperegionen. |
| --- | --- |

4.4.5.

Fremme af beskyttelsen og den bæredygtige forvaltning af biodiversitet, landskaber og naturressourcer. EUSALP bør fremme beskyttelsen og den bæredygtige forvaltning af biodiversitet, landskaber og naturressourcer, idet der må findes den rette balance mellem bevarelsesforanstaltninger og foranstaltninger for en rationel udnyttelse af økosystemtjenester og -produkter. Ligeledes er det nødvendigt at fremme indførelsen af miljøvenlige forvaltningsmodeller med henblik på en mere ligelig fordeling af fordelene ved økosystemprodukter og -tjenester mellem de forskellige store og små områder i Alperegionen.

| 4.5. | EØSU mener, at strategien bør gennemføres i overensstemmelse med de beslutninger, der er truffet i Rådet, hvilket vil sige, at en makroregional strategi på den ene side ikke må indebære krav om flere ressourcer, mere regulering eller nye forvaltningsorganer (»de tre nej'er«), men at der på den anden side er behov for at udarbejde en handlingsplan for komplementaritet mellem finansieringsprogrammerne, koordinering af de institutionelle instrumenter og udformning af nye projekter af makroregional rækkevidde. Især bør der være fokus på kapacitetsopbygning. |
| --- | --- |

4.5.

EØSU mener, at strategien bør gennemføres i overensstemmelse med de beslutninger, der er truffet i Rådet, hvilket vil sige, at en makroregional strategi på den ene side ikke må indebære krav om flere ressourcer, mere regulering eller nye forvaltningsorganer (»de tre nej'er«), men at der på den anden side er behov for at udarbejde en handlingsplan for komplementaritet mellem finansieringsprogrammerne, koordinering af de institutionelle instrumenter og udformning af nye projekter af makroregional rækkevidde. Især bør der være fokus på kapacitetsopbygning.

| 4.5.1. | EØSU anser det for helt afgørende, at ikke blot de offentlige myndigheder, men også repræsentanter for det organiserede civilsamfund deltager i kapacitetsopbygningen. Dette kan bl.a. ske ved at etablere et »permanent forum«, hvori arbejdsmarkedets parter og erhvervslivet er repræsenteret. |
| --- | --- |

4.5.1.

EØSU anser det for helt afgørende, at ikke blot de offentlige myndigheder, men også repræsentanter for det organiserede civilsamfund deltager i kapacitetsopbygningen. Dette kan bl.a. ske ved at etablere et »permanent forum«, hvori arbejdsmarkedets parter og erhvervslivet er repræsenteret.

| 4.5.2. | EØSU mener, at der er afsat tilstrækkelige midler med de betragtelige beløb, som EU allerede har øremærket til regionale programmer i de europæiske struktur- og investeringsfonde for perioden 2014-2020 (16), og at de må anvendes effektivt til at gennemføre strategien ved hjælp af foranstaltninger, der er bedre koordinerede inden for rammerne af en samlet strategisk tilgang. Andre finansieringsmuligheder i programmeringsperioden 2014-2020 er EU-instrumenter såsom Horisont 2020 (17), Cosme (18), CEF (19), EaSI (20), Erasmus+ (21) og Life (22). |
| --- | --- |

4.5.2.

EØSU mener, at der er afsat tilstrækkelige midler med de betragtelige beløb, som EU allerede har øremærket til regionale programmer i de europæiske struktur- og investeringsfonde for perioden 2014-2020 (16), og at de må anvendes effektivt til at gennemføre strategien ved hjælp af foranstaltninger, der er bedre koordinerede inden for rammerne af en samlet strategisk tilgang. Andre finansieringsmuligheder i programmeringsperioden 2014-2020 er EU-instrumenter såsom Horisont 2020 (17), Cosme (18), CEF (19), EaSI (20), Erasmus+ (21) og Life (22).

5.   Særlige bemærkninger til de tre søjler

| 5.1. | For at understøtte opfyldelsen af de strategiske målsætninger i høringsdokumentet og de specifikke målsætninger opregnet i punkt 4 i denne udtalelse anser EØSU det for vigtigt at fastlægge mere konkrete prioriteter for strategiens tre søjler. |
| --- | --- |

5.1.

For at understøtte opfyldelsen af de strategiske målsætninger i høringsdokumentet og de specifikke målsætninger opregnet i punkt 4 i denne udtalelse anser EØSU det for vigtigt at fastlægge mere konkrete prioriteter for strategiens tre søjler.

| 5.1.1. | Den største udfordring, der skal løftes med strategien for Alperegionen, er harmonisering og forbedring af balancen mellem målene om økonomisk, miljømæssig og social bæredygtighed. |
| --- | --- |

5.1.1.

Den største udfordring, der skal løftes med strategien for Alperegionen, er harmonisering og forbedring af balancen mellem målene om økonomisk, miljømæssig og social bæredygtighed.

5.2.   Første søjle: Udvikle Alperne — Forbedring af konkurrenceevnen, velstanden og samhørigheden i Alperegionen

| 5.2.1. | EØSU mener, at det er helt afgørende at sikre bæredygtig vækst og fremme fuld beskæftigelse, innovation, konkurrenceevne og samhørighed i Alperegionen ved at styrke og diversificere bestemte økonomiske aktiviteter ud fra et ønske om gensidig solidaritet mellem bjerg- og byområder. |
| --- | --- |

5.2.1.

EØSU mener, at det er helt afgørende at sikre bæredygtig vækst og fremme fuld beskæftigelse, innovation, konkurrenceevne og samhørighed i Alperegionen ved at styrke og diversificere bestemte økonomiske aktiviteter ud fra et ønske om gensidig solidaritet mellem bjerg- og byområder.

5.2.2.   Prioriteter

| 5.2.2.1. | Støtte til SMV'ers innovation og konkurrenceevne ved at forbedre adgangen til kredit og virksomhedernes evne til at gribe de muligheder, som EU-programmerne for 2014-2020 og ordningerne for innovative offentlige indkøb (her tænkes især på prækommercielle offentlige indkøb (23)) rummer. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

Støtte til SMV'ers innovation og konkurrenceevne ved at forbedre adgangen til kredit og virksomhedernes evne til at gribe de muligheder, som EU-programmerne for 2014-2020 og ordningerne for innovative offentlige indkøb (her tænkes især på prækommercielle offentlige indkøb (23)) rummer.

| 5.2.2.2. | Medvirken til at styrke udviklingen i retning af en grøn økonomi, bl.a. ved at etablere nye virksomheder og udnytte de særlige miljøforhold i Alperegionen og den store produktions- og innovationskapacitet, som kendetegner området. |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Medvirken til at styrke udviklingen i retning af en grøn økonomi, bl.a. ved at etablere nye virksomheder og udnytte de særlige miljøforhold i Alperegionen og den store produktions- og innovationskapacitet, som kendetegner området.

| 5.2.2.3. | Fremme af produkter fra Alperegionen med en politik for mærkebevidsthed, dvs. med individuelle varemærker med angivelse af oprindelse og regional markedsføring. Fremme af økosystemprodukter og -tjenester (24) skaber yderligere merværdi og gavner regionens konkurrenceevne. |
| --- | --- |

5.2.2.3.

Fremme af produkter fra Alperegionen med en politik for mærkebevidsthed, dvs. med individuelle varemærker med angivelse af oprindelse og regional markedsføring. Fremme af økosystemprodukter og -tjenester (24) skaber yderligere merværdi og gavner regionens konkurrenceevne.

| 5.2.2.4. | Styrkelse af samarbejdet mellem videnskabs- og teknologiparker, universiteter, forskningscentre og SMV'er og udbygning af forskningsinfrastrukturernes kapacitet og deres forbindelser til de førende institutioner på internationalt plan. Når handlingsplanen for EUSALP udarbejdes, bør der fastlægges en tværgående prioritet, der understøtter forskning og innovation. |
| --- | --- |

5.2.2.4.

Styrkelse af samarbejdet mellem videnskabs- og teknologiparker, universiteter, forskningscentre og SMV'er og udbygning af forskningsinfrastrukturernes kapacitet og deres forbindelser til de førende institutioner på internationalt plan. Når handlingsplanen for EUSALP udarbejdes, bør der fastlægges en tværgående prioritet, der understøtter forskning og innovation.

| 5.2.2.5. | Udvikling af en fælles strategi, hvor natur- og kulturarven samt den historiske arv udnyttes til at forvandle makroregionen Alperne til en destination for bæredygtig turisme i verdensklasse. |
| --- | --- |

5.2.2.5.

Udvikling af en fælles strategi, hvor natur- og kulturarven samt den historiske arv udnyttes til at forvandle makroregionen Alperne til en destination for bæredygtig turisme i verdensklasse.

| 5.2.2.6. | Bevarelse af »arbejde« som en central prioritet for EUSALP, idet der især bør være fokus på de unge og langtidsarbejdsløse. Det er afgørende, at der skabes nye permanente kvalitetsarbejdspladser, således at der også gribes ind over for problemet med sæsonarbejde, som især er udtalt i Alperegionens turistområder i bjergene og landdistrikter. |
| --- | --- |

5.2.2.6.

Bevarelse af »arbejde« som en central prioritet for EUSALP, idet der især bør være fokus på de unge og langtidsarbejdsløse. Det er afgørende, at der skabes nye permanente kvalitetsarbejdspladser, således at der også gribes ind over for problemet med sæsonarbejde, som især er udtalt i Alperegionens turistområder i bjergene og landdistrikter.

| 5.2.2.7. | Støtte til initiativer om etablering af et fælles område for arbejde, arbejdstagernes mobilitet, indførelse af lærlinge- og praktikophold på tværs af grænserne, udformning af uddannelses- og karriereforløb i flere lande og fuld anerkendelse af eksamensbeviser og faglige kvalifikationer. Især bør der være fokus på kvalifikationerne hos arbejdstagerne i turistbranchen, da det er dem, som først og fremmest rammes af sæsonudsving. |
| --- | --- |

5.2.2.7.

Støtte til initiativer om etablering af et fælles område for arbejde, arbejdstagernes mobilitet, indførelse af lærlinge- og praktikophold på tværs af grænserne, udformning af uddannelses- og karriereforløb i flere lande og fuld anerkendelse af eksamensbeviser og faglige kvalifikationer. Især bør der være fokus på kvalifikationerne hos arbejdstagerne i turistbranchen, da det er dem, som først og fremmest rammes af sæsonudsving.

| 5.2.2.8. | Fremme af samarbejdet mellem de forskellige geografiske områder i Alperegionen og udbygning af storbyernes og byernes rolle som dem, der fremmer konkurrenceevnen og den sociale samhørighed. |
| --- | --- |

5.2.2.8.

Fremme af samarbejdet mellem de forskellige geografiske områder i Alperegionen og udbygning af storbyernes og byernes rolle som dem, der fremmer konkurrenceevnen og den sociale samhørighed.

| 5.2.2.9. | Gennemførelse af foranstaltninger til fremme af sociale investeringer og tilpasning af de sociale sikringssystemer ved at udvikle politikker, som er i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om sociale investeringer i vækst og samhørighed (25). |
| --- | --- |

5.2.2.9.

Gennemførelse af foranstaltninger til fremme af sociale investeringer og tilpasning af de sociale sikringssystemer ved at udvikle politikker, som er i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om sociale investeringer i vækst og samhørighed (25).

| 5.2.2.10. | Opbakning til tiltag, som har til formål at fremme integrationen af personer med handicap og bekæmpe diskrimination på grund af race eller etnisk oprindelse, alder, seksuel orientering eller køn. |
| --- | --- |

5.2.2.10.

Opbakning til tiltag, som har til formål at fremme integrationen af personer med handicap og bekæmpe diskrimination på grund af race eller etnisk oprindelse, alder, seksuel orientering eller køn.

5.3.   Anden søjle: Forbinde Alperne — Garanti for adgang og konnektivitet for alle indbyggere i Alperegionen

| 5.3.1. | EØSU støtter målet om at fremme en territorial udvikling baseret på følgende: samarbejde mellem de interne og eksterne territoriale systemer, adgang til tjenesteydelser, bæredygtig mobilitet og styrkelse af transporten og kommunikationsinfrastrukturerne. |
| --- | --- |

5.3.1.

EØSU støtter målet om at fremme en territorial udvikling baseret på følgende: samarbejde mellem de interne og eksterne territoriale systemer, adgang til tjenesteydelser, bæredygtig mobilitet og styrkelse af transporten og kommunikationsinfrastrukturerne.

5.3.2.   Prioriteter

| 5.3.2.1. | Støtte til indførelse af innovative løsninger med henblik på at garantere grundlæggende tjenester i bjergområder og landdistrikter (uddannelse, sundhedsvæsen, sociale tjenester og mobilitet) for at fjerne den digitale kløft og udvikle ekstra hurtigt bredbånd i hele regionen. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

Støtte til indførelse af innovative løsninger med henblik på at garantere grundlæggende tjenester i bjergområder og landdistrikter (uddannelse, sundhedsvæsen, sociale tjenester og mobilitet) for at fjerne den digitale kløft og udvikle ekstra hurtigt bredbånd i hele regionen.

| 5.3.2.2. | Udbygning af anvendelsen af IKT inden for alle områder af almen interesse (forvaltning, sundhedstjenester, jobsøgningstjenester, e-læring, e-handel med alpine produkter osv.) og sikring af, at der udbydes tilstrækkeligt med offentlige tjenester til at dække behovene i de forskellige territoriale systemer i Alperegionen, idet der må findes den rette balance mellem antallet af og adgangen til disse tjenester. |
| --- | --- |

5.3.2.2.

Udbygning af anvendelsen af IKT inden for alle områder af almen interesse (forvaltning, sundhedstjenester, jobsøgningstjenester, e-læring, e-handel med alpine produkter osv.) og sikring af, at der udbydes tilstrækkeligt med offentlige tjenester til at dække behovene i de forskellige territoriale systemer i Alperegionen, idet der må findes den rette balance mellem antallet af og adgangen til disse tjenester.

| 5.3.2.3. | Fremme af integrerede transportsystemer for at støtte den interne handel i de forskellige territoriale systemer og bedre styring af gods- og passagertransporten for at mindske miljøbelastningen og skabe flere fordele for lokalsamfundene. Flytning af godstransporten fra vej til bane og foranstaltninger rettet mod at begrænse brugen af sekundære alpine korridorer (med f.eks. samme vejafgifter for alle transitkorridorer i Alperne) er nogle af de afgørende forudsætninger for en bæredygtig udvikling af transport i Alperegionen. |
| --- | --- |

5.3.2.3.

Fremme af integrerede transportsystemer for at støtte den interne handel i de forskellige territoriale systemer og bedre styring af gods- og passagertransporten for at mindske miljøbelastningen og skabe flere fordele for lokalsamfundene. Flytning af godstransporten fra vej til bane og foranstaltninger rettet mod at begrænse brugen af sekundære alpine korridorer (med f.eks. samme vejafgifter for alle transitkorridorer i Alperne) er nogle af de afgørende forudsætninger for en bæredygtig udvikling af transport i Alperegionen.

| 5.3.2.4. | Udvikling af planer for logistisk interoperabilitet i hele makroregionen og udbygning af de multimodale forbindelser mellem infrastrukturknudepunkter (havne, lufthavne og tørhavne) på den ene side og det samlede net og tilslutningerne til de indre vandveje på den anden side. |
| --- | --- |

5.3.2.4.

Udvikling af planer for logistisk interoperabilitet i hele makroregionen og udbygning af de multimodale forbindelser mellem infrastrukturknudepunkter (havne, lufthavne og tørhavne) på den ene side og det samlede net og tilslutningerne til de indre vandveje på den anden side.

| 5.3.2.5. | Fremme af tværnationale tematiske net vedrørende spørgsmål af betydning for udviklingen i Alperne, såsom risikostyring, turisme, sport, skovbrug, landbrug, energi og teknologiske tjenesteydelser. |
| --- | --- |

5.3.2.5.

Fremme af tværnationale tematiske net vedrørende spørgsmål af betydning for udviklingen i Alperne, såsom risikostyring, turisme, sport, skovbrug, landbrug, energi og teknologiske tjenesteydelser.

| 5.3.2.6. | Forbedring af styringen i Alperegionen gennem mere aktiv deltagelse fra civilsamfundets side og parallelt hermed fremme oplysningsaktiviteter og øge borgernes viden om de væsentligste problemstillinger, der berører Alperegionen. |
| --- | --- |

5.3.2.6.

Forbedring af styringen i Alperegionen gennem mere aktiv deltagelse fra civilsamfundets side og parallelt hermed fremme oplysningsaktiviteter og øge borgernes viden om de væsentligste problemstillinger, der berører Alperegionen.

5.4.   Tredje søjle: Beskytte Alperegionen — Garanti for bæredygtighed i Alperegionen

| 5.4.1. | EØSU anser det for afgørende at styrke indsatsen for bæredygtig forvaltning og miljøbeskyttelse samt udnyttelsen af områdets regionale kapital. |
| --- | --- |

5.4.1.

EØSU anser det for afgørende at styrke indsatsen for bæredygtig forvaltning og miljøbeskyttelse samt udnyttelsen af områdets regionale kapital.

5.4.2.   Prioriteter

| 5.4.2.1. | Indsatsen til fremme af den økonomiske udvikling i Alperegionen må indrettes efter de tilsagn, der er givet i kampen mod klimaændringerne, idet væksten og konkurrenceevnen i de territoriale systemer, der er omfattet af EUSALP, må gøres uafhængig af forbruget af naturressourcer og råstoffer. |
| --- | --- |

5.4.2.1.

Indsatsen til fremme af den økonomiske udvikling i Alperegionen må indrettes efter de tilsagn, der er givet i kampen mod klimaændringerne, idet væksten og konkurrenceevnen i de territoriale systemer, der er omfattet af EUSALP, må gøres uafhængig af forbruget af naturressourcer og råstoffer.

| 5.4.2.2. | Større bevidsthed i lokalsamfundene i Alperegionen om betydningen af økosystemtjenester og en rimelig og bæredygtig forvaltning af naturressourcerne. Alperne er den vigtigste kilde til vand i Europa, hvilket betyder, at der må skrides skrappere ind for at forbedre forvaltningen af vandreserverne og vandbassinerne i Alperegionerne. |
| --- | --- |

5.4.2.2.

Større bevidsthed i lokalsamfundene i Alperegionen om betydningen af økosystemtjenester og en rimelig og bæredygtig forvaltning af naturressourcerne. Alperne er den vigtigste kilde til vand i Europa, hvilket betyder, at der må skrides skrappere ind for at forbedre forvaltningen af vandreserverne og vandbassinerne i Alperegionerne.

| 5.4.2.3. | Støtte til initiativer for at harmonisere foranstaltninger, hvis sigte er bevarelse af biodiversiteten og landskaberne i Alperegionen og en miljøvenlig benyttelse af disse. |
| --- | --- |

5.4.2.3.

Støtte til initiativer for at harmonisere foranstaltninger, hvis sigte er bevarelse af biodiversiteten og landskaberne i Alperegionen og en miljøvenlig benyttelse af disse.

| 5.4.2.4. | Udformning af tværnationale instrumenter og procedurer for forebyggelse og begrænsning af risici (oversvømmelser, jordskred, laviner, skovbrande osv.), integreret forvaltning af skovene (både på grund af deres miljø- og naturværdi og fordi de er en økonomisk ressource) og håndtering af de problemer, der opstår som følge af arealudnyttelsen (jordpakning og byernes spredning). |
| --- | --- |

5.4.2.4.

Udformning af tværnationale instrumenter og procedurer for forebyggelse og begrænsning af risici (oversvømmelser, jordskred, laviner, skovbrande osv.), integreret forvaltning af skovene (både på grund af deres miljø- og naturværdi og fordi de er en økonomisk ressource) og håndtering af de problemer, der opstår som følge af arealudnyttelsen (jordpakning og byernes spredning).

| 5.4.2.5. | Fremme af overgangen til et energisystem, hvor der ikke længere anvendes kulstof, med iværksættelse af energieffektiviseringsinitiativer, anlæg af decentrale distributionsnet for vedvarende energi og modeller for bebyggelse og offentlig transport, hvor grundtanken er energibesparelser. |
| --- | --- |

5.4.2.5.

Fremme af overgangen til et energisystem, hvor der ikke længere anvendes kulstof, med iværksættelse af energieffektiviseringsinitiativer, anlæg af decentrale distributionsnet for vedvarende energi og modeller for bebyggelse og offentlig transport, hvor grundtanken er energibesparelser.

| 5.4.2.6. | Udvikling og gennemførelse af systemer for integreret mobilitet med det sigte at mindske afhængigheden og brugen af biler, idet der bør være støtte til offentlig transport som en tjenesteydelse af almen interesse og så vidt muligt til transportformer, der anvender vedvarende energi. |
| --- | --- |

5.4.2.6.

Udvikling og gennemførelse af systemer for integreret mobilitet med det sigte at mindske afhængigheden og brugen af biler, idet der bør være støtte til offentlig transport som en tjenesteydelse af almen interesse og så vidt muligt til transportformer, der anvender vedvarende energi.

Bruxelles, den 10. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Kommissionens høringsdokument »EU Strategy for the Alpine Region (EUSALP)«.

1

(2)  Rådets konklusioner, EUCO 23/1/11 REV 1, af 23. og 24. juni 2011.

2

(3)  EUT C 12 af 15.1.2015, s. 64.

3

(4)  Regionsudvalgets hvidbog om forvaltning på flere myndighedsniveauer, CONST-IV-020, 2009.

4

(5)  Kommissionen: Den europæiske adfærdskodeks for partnerskab inden for rammerne af de europæiske struktur- og investeringsfonde, C(2013) 9651 final.

5

Den europæiske adfærdskodeks for partnerskab inden for rammerne af de europæiske struktur- og investeringsfonde

(6)  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/consultations/eusalp/

6

(7)  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/consultations/eusalp/

7

(8)  http://www.balticsea-region-strategy.eu

8

(9)  http://www.danube-region.eu

9

(10)  http://www.ai-macroregion.eu

10

(11)  EØSU's udtalelse: På vej mod en europæisk makroregional strategi for udvikling af økonomisk, social og territorial samhørighed i Middelhavsområdet, EUT C 170 af 5.6.2014, s. 1.

11

På vej mod en europæisk makroregional strategi for udvikling af økonomisk, social og territorial samhørighed i Middelhavsområdet

(12)  Arge-Alp; Alpe-Adria; Alp-Med; Europaregion Tyrol-Sydtyrol-Trentino; Alpekonventionen; Programmet »Alpeområdet«; Grænseoverskridende samarbejde.

12

(13)  Det Europæiske Råds møde af 19.—20. december 2013, s. 26.

13

(14)  Konference afholdt i Grenoble den 18. oktober 2013 med deltagelse af repræsentanter for de regeringer og regionspræsidenter, som deltager i EUSALP.

14

(15)  Forvaltningen af makroregionale strategier, COM(2014) 284 final.

15

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013.

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1290/2013 af 11. december 2013.

17

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1287/2013 af 11. december 2013.

18

(19)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 af 11. december 2013.

19

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1296/2013 af 11. december 2013.

20

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1288/2013 af 11. december 2013.

21

(22)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1293/2013 af 11. december 2013.

22

(23)  Artikel 131 i finansforordning (EF) nr. 966/2012.

23

(24)  Økosystemprodukter er f.eks. mad, vand, brændstoffer og træ, og af økosystemtjenester kan nævnes vandforsyning, luftrensning, naturlig genanvendelse af affald, jordbundsdannelse, bestøvning og mange andre naturlige regulerende mekanismer.

24

(25)  COM(2013) 83 final.

25

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/17

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om lufthavnskapaciteten i EU

(sonderende udtalelse på anmodning af Kommissionen)

(2015/C 230/03)

| Ordfører: | Jacek KRAWCZYK |
| --- | --- |

Ordfører:

Jacek KRAWCZYK

Kommissionen besluttede den 4. september 2014 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om

»Lufthavnskapaciteten i EU« (sonderende udtalelse).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som vedtog sin udtalelse den 11. november 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december, følgende udtalelse med 117 stemmer for og 1 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Der er behov for at udnytte EU's lufthavne mere effektivt for at imødegå kapacitetsmangel. Løsningen på problemet kunne f.eks. være mere intermodalitet, bedre forbindelser, mere effektiv anvendelse af sekundære lufthavne og små lufthavne, større luftfartøjer og optimering af processer. Det samme gælder vedtagelsen af lufthavnspakken, og gennemførelsen af det fælles europæiske luftrum (Single European Sky — SES) og SESAR. Lufthavnskapacitet bør indgå som en fuldgyldig del af SES. |
| --- | --- |

1.1.

Der er behov for at udnytte EU's lufthavne mere effektivt for at imødegå kapacitetsmangel. Løsningen på problemet kunne f.eks. være mere intermodalitet, bedre forbindelser, mere effektiv anvendelse af sekundære lufthavne og små lufthavne, større luftfartøjer og optimering af processer. Det samme gælder vedtagelsen af lufthavnspakken, og gennemførelsen af det fælles europæiske luftrum (Single European Sky — SES) og SESAR. Lufthavnskapacitet bør indgå som en fuldgyldig del af SES.

| 1.2. | På langt sigt vil lufthavnskapaciteten skulle udbygges i form af infrastruktur som f.eks. terminaler og landingsbaner. Hovedsigtet med lufthavnsudvidelser bør være at opnå bedre forbindelsesmuligheder på et bæredygtigt økonomisk grundlag. EU's hovedlufthavne bør have effektive muligheder for at imødekomme den voksende efterspørgsel, og det indebærer en afkortning af planlægningsprocesserne for hurtigt at kunne reagere på de behov, der måtte opstå. |
| --- | --- |

1.2.

På langt sigt vil lufthavnskapaciteten skulle udbygges i form af infrastruktur som f.eks. terminaler og landingsbaner. Hovedsigtet med lufthavnsudvidelser bør være at opnå bedre forbindelsesmuligheder på et bæredygtigt økonomisk grundlag. EU's hovedlufthavne bør have effektive muligheder for at imødekomme den voksende efterspørgsel, og det indebærer en afkortning af planlægningsprocesserne for hurtigt at kunne reagere på de behov, der måtte opstå.

| 1.3. | Lufthavnsudvidelser bør, når de er velbegrundede, udgøre en del af en afbalanceret strategi. Lufthavne har for det første en positiv økonomisk indvirkning på deres naboområder. For EØSU er det klart, at denne positive effekt bør sikres. For det andet bør vurderingen af miljøspørgsmål foregå på en gennemsigtig måde. For det tredje har lufthavnsudvidelser en offentlig dimension. Dette kræver en offentlig dialog med deltagelse af f.eks. flyveledere, lufthavnsmyndigheder, luftfartsselskaber, regionale aktører, lokale beboere, regeringer osv. |
| --- | --- |

1.3.

Lufthavnsudvidelser bør, når de er velbegrundede, udgøre en del af en afbalanceret strategi. Lufthavne har for det første en positiv økonomisk indvirkning på deres naboområder. For EØSU er det klart, at denne positive effekt bør sikres. For det andet bør vurderingen af miljøspørgsmål foregå på en gennemsigtig måde. For det tredje har lufthavnsudvidelser en offentlig dimension. Dette kræver en offentlig dialog med deltagelse af f.eks. flyveledere, lufthavnsmyndigheder, luftfartsselskaber, regionale aktører, lokale beboere, regeringer osv.

| 1.4. | Det er efter EØSU's opfattelse meget vigtigt, at medlemsstaterne omgående træffer foranstaltninger vedrørende fysisk planlægning og forvaltning. Ellers vil udviklingen af lufthavne blive vanskeliggjort af mange uforudsete og unødvendige hindringer, og eksisterende lufthavnskapacitet vil også i nogle tilfælde være truet. |
| --- | --- |

1.4.

Det er efter EØSU's opfattelse meget vigtigt, at medlemsstaterne omgående træffer foranstaltninger vedrørende fysisk planlægning og forvaltning. Ellers vil udviklingen af lufthavne blive vanskeliggjort af mange uforudsete og unødvendige hindringer, og eksisterende lufthavnskapacitet vil også i nogle tilfælde være truet.

| 1.5. | Eksisterende regionale lufthavne bør kun videreudbygges, hvis der er et klart behov for at øge trafikmængden. Medlemsstaterne bør identificere kapacitetsmæssige udfordringer og udarbejde strategier for at imødegå dem. Undtagen i tilfælde af offentlige forpligtelser bør EU indstille finansieringen af ny regional kapacitet, medmindre andet gælder i henhold til artikel 107 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |
| --- | --- |

1.5.

Eksisterende regionale lufthavne bør kun videreudbygges, hvis der er et klart behov for at øge trafikmængden. Medlemsstaterne bør identificere kapacitetsmæssige udfordringer og udarbejde strategier for at imødegå dem. Undtagen i tilfælde af offentlige forpligtelser bør EU indstille finansieringen af ny regional kapacitet, medmindre andet gælder i henhold til artikel 107 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| 1.6. | EØSU mener, at de nye EU-retningslinjer om statsstøtte til lufthavne og luftfartselskaber er meget værdifulde, fordi de giver retssikkerhed. Nu vil der blive indført fælles kriterier for at vurdere, om ubæredygtige regionale lufthavne fortsat skal eksistere. |
| --- | --- |

1.6.

EØSU mener, at de nye EU-retningslinjer om statsstøtte til lufthavne og luftfartselskaber er meget værdifulde, fordi de giver retssikkerhed. Nu vil der blive indført fælles kriterier for at vurdere, om ubæredygtige regionale lufthavne fortsat skal eksistere.

| 1.7. | For at give lufthavnene den nødvendige sikkerhed med henblik på håndtering af kapacitetsmangel er det helt afgørende med en konsekvent og klar lovgivning, der skaber de nødvendige incitamenter til at foretage langsigtede investeringer i infrastruktur. |
| --- | --- |

1.7.

For at give lufthavnene den nødvendige sikkerhed med henblik på håndtering af kapacitetsmangel er det helt afgørende med en konsekvent og klar lovgivning, der skaber de nødvendige incitamenter til at foretage langsigtede investeringer i infrastruktur.

| 1.8. | Lufthavnskapacitet har også en politisk dimension. EØSU er fuldt overbevist om, at EU sammen med medlemsstaterne og interessenterne, herunder arbejdsmarkedets parter, bliver nødt til at træffe en overordnet strategisk beslutning om, hvilke lufthavne der bliver vigtige for systemet og bør udvikles i de kommende år. Hvis EU skal fastholde sin konkurrenceevne inden for luftfart på det globaliserede marked, haster det med at få en integreret europæisk luftfartsstrategi, der tager hensyn til økonomiske, miljømæssige og sociale aspekter og til jobskabelse. |
| --- | --- |

1.8.

Lufthavnskapacitet har også en politisk dimension. EØSU er fuldt overbevist om, at EU sammen med medlemsstaterne og interessenterne, herunder arbejdsmarkedets parter, bliver nødt til at træffe en overordnet strategisk beslutning om, hvilke lufthavne der bliver vigtige for systemet og bør udvikles i de kommende år. Hvis EU skal fastholde sin konkurrenceevne inden for luftfart på det globaliserede marked, haster det med at få en integreret europæisk luftfartsstrategi, der tager hensyn til økonomiske, miljømæssige og sociale aspekter og til jobskabelse.

| 1.9. | Der bør foretages en vurdering af de lufthavnsinfrastrukturprojekter, der er blevet medfinansieret af EU de seneste år. EØSU hilser Den Europæiske Revisionsrets tilsagn om at udføre dette vigtige arbejde velkommen. De konklusioner og anbefalinger, som fremkommer derved, bør debatteres i offentligheden. |
| --- | --- |

1.9.

Der bør foretages en vurdering af de lufthavnsinfrastrukturprojekter, der er blevet medfinansieret af EU de seneste år. EØSU hilser Den Europæiske Revisionsrets tilsagn om at udføre dette vigtige arbejde velkommen. De konklusioner og anbefalinger, som fremkommer derved, bør debatteres i offentligheden.

| 1.10. | EØSU mener, at Europa-Kommissionen bør forenkle og strømline de strukturer, som står for at forvalte EU's luftfart og især EU's lufthavne. Kommissionen har behov for fuldstændige og pålidelige oplysninger om EU-lufthavnenes aktiviteter, men for øjeblikket er disse oplysninger ikke tilgængelige. EØSU opfordrer lufthavnsledelser og offentlige myndigheder til at stille dem til rådighed. |
| --- | --- |

1.10.

EØSU mener, at Europa-Kommissionen bør forenkle og strømline de strukturer, som står for at forvalte EU's luftfart og især EU's lufthavne. Kommissionen har behov for fuldstændige og pålidelige oplysninger om EU-lufthavnenes aktiviteter, men for øjeblikket er disse oplysninger ikke tilgængelige. EØSU opfordrer lufthavnsledelser og offentlige myndigheder til at stille dem til rådighed.

2.   Indledning

| 2.1. | Lufthavnene i EU er værdifulde aktiver, men adskillige europæiske lufthavne vil blive mere og mere overbelastede i de kommende år, mens mange andre ikke vil blive udnyttet i tilstrækkelig grad. Man kan argumentere for, at kapaciteten i EU som helhed er tilstrækkelig, men spørgsmålet er, om den befinder sig de rigtige steder. |
| --- | --- |

2.1.

Lufthavnene i EU er værdifulde aktiver, men adskillige europæiske lufthavne vil blive mere og mere overbelastede i de kommende år, mens mange andre ikke vil blive udnyttet i tilstrækkelig grad. Man kan argumentere for, at kapaciteten i EU som helhed er tilstrækkelig, men spørgsmålet er, om den befinder sig de rigtige steder.

| 2.2. | I de seneste år har den offentlige diskussion om lufthavnskapacitet hovedsageligt drejet sig om to ting: tab af kapacitet i de centrale hovedlufthavne til konkurrenter uden for EU, bl.a. i Tyrkiet og Golflandene, og »Ryanair-syndromet«, hvor lavprisflyselskaber hurtigt øger kapaciteten i mindre regionale lufthavne, men ikke bliver stabile brugere i det lange løb. Problemet stikker imidlertid langt dybere. |
| --- | --- |

2.2.

I de seneste år har den offentlige diskussion om lufthavnskapacitet hovedsageligt drejet sig om to ting: tab af kapacitet i de centrale hovedlufthavne til konkurrenter uden for EU, bl.a. i Tyrkiet og Golflandene, og »Ryanair-syndromet«, hvor lavprisflyselskaber hurtigt øger kapaciteten i mindre regionale lufthavne, men ikke bliver stabile brugere i det lange løb. Problemet stikker imidlertid langt dybere.

| 2.3. | I 2007 offentliggjorde Kommissionen meddelelsen: »Handlingsplan for kapacitet, effektivitet og sikkerhed i Europas lufthavne«, hvori den påpegede en voksende forskel mellem kapacitet og efterspørgsel i en række af EU's hovedlufthavne (1) og forslog en række foranstaltninger med henblik på bedre anvendelse af den eksisterende kapacitet. I 2007 foreslog Europa-Parlamentet en initiativbetænkning som svar på Kommissionens handlingsplan, hvori det hilste Kommissionens meddelelse velkommen og forholdt sig til problemet med lufthavnenes kapacitet. |
| --- | --- |

2.3.

I 2007 offentliggjorde Kommissionen meddelelsen: »Handlingsplan for kapacitet, effektivitet og sikkerhed i Europas lufthavne«, hvori den påpegede en voksende forskel mellem kapacitet og efterspørgsel i en række af EU's hovedlufthavne (1) og forslog en række foranstaltninger med henblik på bedre anvendelse af den eksisterende kapacitet. I 2007 foreslog Europa-Parlamentet en initiativbetænkning som svar på Kommissionens handlingsplan, hvori det hilste Kommissionens meddelelse velkommen og forholdt sig til problemet med lufthavnenes kapacitet.

| 2.4. | I 2011 offentliggjorde Kommissionen endnu en meddelelse (2) om kapacitet som en del af pakken »Bedre lufthavne«, hvori kapacitet og kvalitet blev udpeget som hovedudfordringerne for de europæiske lufthavne. |
| --- | --- |

2.4.

I 2011 offentliggjorde Kommissionen endnu en meddelelse (2) om kapacitet som en del af pakken »Bedre lufthavne«, hvori kapacitet og kvalitet blev udpeget som hovedudfordringerne for de europæiske lufthavne.

| 2.5. | EUROCONTROL har gennemført undersøgelsen »Challenges of Growth« (udfordringer for væksten) i både 2004, 2008 og 2013 og deri forudsagt, at der de kommende 20 år vil opstå kapacitetsmangel. |
| --- | --- |

2.5.

EUROCONTROL har gennemført undersøgelsen »Challenges of Growth« (udfordringer for væksten) i både 2004, 2008 og 2013 og deri forudsagt, at der de kommende 20 år vil opstå kapacitetsmangel.

| 2.6. | Ovennævnte aktivitetsniveau viser, hvor påtrængende kapacitetsproblematikken er. Luftfartsindustrien har allerede opnået vigtige resultater. Optimering af kapacitet og effektivitet har fundet sted på alle aktivitetsområder: Forbedringerne omfatter bl.a.:






  — | bedre og flere intermodale forbindelser til og fra nogle lufthavne |
| --- | --- | --- |

2.6.

Ovennævnte aktivitetsniveau viser, hvor påtrængende kapacitetsproblematikken er. Luftfartsindustrien har allerede opnået vigtige resultater. Optimering af kapacitet og effektivitet har fundet sted på alle aktivitetsområder: Forbedringerne omfatter bl.a.:

—

bedre og flere intermodale forbindelser til og fra nogle lufthavne

| — | reorganisering af interne processer i hele luftfartssystemet, herunder konsolideringsprocesser |
| --- | --- |

—

reorganisering af interne processer i hele luftfartssystemet, herunder konsolideringsprocesser

| — | indførelse af samarbejdsbaserede beslutningsprocesser (A-CDM) i et stigende antal lufthavne. |
| --- | --- |

—

indførelse af samarbejdsbaserede beslutningsprocesser (A-CDM) i et stigende antal lufthavne.

| 2.6.1. | Siden 2004 er der med initiativet for det fælles europæiske luftrum (SES) blevet arbejdet for at sikre en bedre udnyttelse af det europæiske luftrum og afbøde de negative konsekvenser af dets fragmentering. De lufthavne, som er involveret i SES, bidrager også til SES' målsætninger inden for rammerne af SESAR-programmet (Single European Sky Air Traffic Management Research). Uden den fornødne kapacitet på landjorden vil SES ikke kunne gennemføres. |
| --- | --- |

2.6.1.

Siden 2004 er der med initiativet for det fælles europæiske luftrum (SES) blevet arbejdet for at sikre en bedre udnyttelse af det europæiske luftrum og afbøde de negative konsekvenser af dets fragmentering. De lufthavne, som er involveret i SES, bidrager også til SES' målsætninger inden for rammerne af SESAR-programmet (Single European Sky Air Traffic Management Research). Uden den fornødne kapacitet på landjorden vil SES ikke kunne gennemføres.

| 2.7. | Kommissionen arbejder for øjeblikket på detaljerede planer for en fremtidig lufthavnsstrategi sammen med interessenterne i det europæiske observatorium for luftfartskapacitet. Dette observatorium har tre målsætninger:






  a) | at hjælpe Kommissionen med at løse problemerne med lufthavnskapacitet og -kvalitet |
| --- | --- | --- |

2.7.

Kommissionen arbejder for øjeblikket på detaljerede planer for en fremtidig lufthavnsstrategi sammen med interessenterne i det europæiske observatorium for luftfartskapacitet. Dette observatorium har tre målsætninger:

a)

at hjælpe Kommissionen med at løse problemerne med lufthavnskapacitet og -kvalitet

| b) | at fremme udveksling af erfaringer og bedste praksis i og uden for Europa |
| --- | --- |

b)

at fremme udveksling af erfaringer og bedste praksis i og uden for Europa

| c) | at skabe et bedre overblik over problemet, dets virkninger samt mulige løsninger — herunder politiske løsninger. |
| --- | --- |

c)

at skabe et bedre overblik over problemet, dets virkninger samt mulige løsninger — herunder politiske løsninger.

EØSU hilser oprettelsen af observatoriet velkommen og opfordrer til, at det fortsætter det allerede demonstrerede kvalitetsarbejde.

3.   Udviklingen af europæiske lufthavne de seneste ti år

| 3.1. | Selvom der er mere end 450 lufthavne i Europa, står de alligevel over for snart at skulle håndtere kapacitetsmangel. |
| --- | --- |

3.1.

Selvom der er mere end 450 lufthavne i Europa, står de alligevel over for snart at skulle håndtere kapacitetsmangel.

| 3.2. | ACI (Airports Council International) Europe inddeler lufthavne på følgende måde: |
| --- | --- |

3.2.

ACI (Airports Council International) Europe inddeler lufthavne på følgende måde:

| ACI-lufthavnsgruppe | Lufthavnsstørrelse (mio. passagerer om året) | Antal europæiske lufthavne |
| --- | --- | --- |
| 1 | > 25 | 14 |
| 2 | 10-25 | 23 |
| 3 | 5-10 | 34 |
| 4 | < 5 | 390 |

ACI-lufthavnsgruppe

Lufthavnsstørrelse (mio. passagerer om året)

Antal europæiske lufthavne

1

> 25

14

2

10-25

23

3

5-10

34

4

< 5

390

En stor del af trafikmængden varetages af en relativt lille gruppe lufthavne. Forklaringen herpå skal findes i de forskellige lufthavnsmodeller. Lufthavnene i gruppe 3 og 4 er ret små. De tilbyder forbindelser fra punkt til punkt, sender trafik til de større lufthavne og garanterer udførelsen af offentlige tjenesteydelser. Derfor er mange store lufthavne afhængige af små lufthavne.

Lufttrafikknudepunkter eller hovedlufthavne er enkeltstående lufthavne, hvor et eller flere luftfartsselskaber tilbyder et integreret net af forbindelser til en lang række destinationer med stor hyppighed (AEA, European Airports, Bruxelles, 1995).

| 3.2.1. | I et punkt-til-punkt-system rejser passagererne direkte fra oprindelsesstedet til destinationen uden at skifte. |
| --- | --- |

3.2.1.

I et punkt-til-punkt-system rejser passagererne direkte fra oprindelsesstedet til destinationen uden at skifte.

| 3.2.2. | Begge systemer supplerer hinanden, de har blot forskellige mål: Systemet med hovedlufthavne har til formål at maksimere forbindelsesmulighederne, mens punkt-til-punkt-systemet har til formål at skabe den størst mulige grad af mobilitet og fleksibilitet. |
| --- | --- |

3.2.2.

Begge systemer supplerer hinanden, de har blot forskellige mål: Systemet med hovedlufthavne har til formål at maksimere forbindelsesmulighederne, mens punkt-til-punkt-systemet har til formål at skabe den størst mulige grad af mobilitet og fleksibilitet.

| 3.3. | EU har finansieret et ekstraordinært stort antal lufthavnsrelaterede infrastrukturprojekter. EØSU er af den opfattelse, at der mangler offentligt tilgængelige oplysninger om disse investeringer, og om hvorvidt de er et effektivt værktøj til at skabe bedre forbindelser og effektivitet for befolkningen. |
| --- | --- |

3.3.

EU har finansieret et ekstraordinært stort antal lufthavnsrelaterede infrastrukturprojekter. EØSU er af den opfattelse, at der mangler offentligt tilgængelige oplysninger om disse investeringer, og om hvorvidt de er et effektivt værktøj til at skabe bedre forbindelser og effektivitet for befolkningen.

| 3.4. | EØSU mener, at de nye EU-retningslinjer for statsstøtte til lufthavne og luftfartselskaber (3) er meget værdifulde, fordi de giver retssikkerhed. I retningslinjerne skelnes der derudover mellem de lufthavne, der f.eks. er nødvendige med henblik på at udføre offentlige tjenesteydelser, og de lufthavne, som er overflødige, dvs. lufthavne der enten hverken er i stand til at dække deres driftsomkostninger eller sikre udførelsen af offentlige tjenesteydelser. |
| --- | --- |

3.4.

EØSU mener, at de nye EU-retningslinjer for statsstøtte til lufthavne og luftfartselskaber (3) er meget værdifulde, fordi de giver retssikkerhed. I retningslinjerne skelnes der derudover mellem de lufthavne, der f.eks. er nødvendige med henblik på at udføre offentlige tjenesteydelser, og de lufthavne, som er overflødige, dvs. lufthavne der enten hverken er i stand til at dække deres driftsomkostninger eller sikre udførelsen af offentlige tjenesteydelser.

4.   Forventninger til den fremtidige vækst

| 4.1. | Fremtidens luftfartsmarkeder bliver Asien-Stillehavsområdet, Latinamerika, Afrika og Mellemøsten. Den årlige vækst i passagerstrømmen i disse regioner vil ligge på mellem 6 og 7 % indtil 2032. Den årlige vækstrate i Europa og Nordamerika vil ligge på ca. 3 %. |
| --- | --- |

4.1.

Fremtidens luftfartsmarkeder bliver Asien-Stillehavsområdet, Latinamerika, Afrika og Mellemøsten. Den årlige vækst i passagerstrømmen i disse regioner vil ligge på mellem 6 og 7 % indtil 2032. Den årlige vækstrate i Europa og Nordamerika vil ligge på ca. 3 %.

Derudover anlægges der meget store mængder kapacitet uden for EU. Kina har bygget næsten 80 lufthavne. Tyrkiet, Dubai og Singapore bygger for øjeblikket gigantiske platforme, der vil kunne håndtere op til 160 mio. passagerer — betydeligt flere end verdens for øjeblikket største lufthavn, som er Atlanta med 96 mio. passagerer.

| 4.2. | EUROCONTROL har i sin seneste rapport om udfordringer for væksten fra 2013 påpeget, at der vil opstå en kapacitetsklemme inden for de næste 20 år. Det mest sandsynlige scenarie er, at 1,9 mio. flyvninger ikke vil blive foretaget som følge af kapacitetsbegrænsninger i 2035. Det svarer til 12 % af efterspørgslen. 20 lufthavne i Europa vil blive meget overbelastede i mere end seks timer om dagen, hvilket for øjeblikket kun gør sig gældende for tre lufthavne. |
| --- | --- |

4.2.

EUROCONTROL har i sin seneste rapport om udfordringer for væksten fra 2013 påpeget, at der vil opstå en kapacitetsklemme inden for de næste 20 år. Det mest sandsynlige scenarie er, at 1,9 mio. flyvninger ikke vil blive foretaget som følge af kapacitetsbegrænsninger i 2035. Det svarer til 12 % af efterspørgslen. 20 lufthavne i Europa vil blive meget overbelastede i mere end seks timer om dagen, hvilket for øjeblikket kun gør sig gældende for tre lufthavne.

| 4.2.1. | Den kapacitetsvækst, der vil finde sted, vil ikke være ligeligt fordelt mellem de europæiske lufthavne. Den største vækst vil finde sted i Østeuropa, mens der vil ske et fald i den intra-europæiske trafik, og den nordvesteuropæiske andel af trafikken vil falde. EØSU noterer sig denne udvikling og mener, at de europæiske lufthavne bør tage udfordringen op. |
| --- | --- |

4.2.1.

Den kapacitetsvækst, der vil finde sted, vil ikke være ligeligt fordelt mellem de europæiske lufthavne. Den største vækst vil finde sted i Østeuropa, mens der vil ske et fald i den intra-europæiske trafik, og den nordvesteuropæiske andel af trafikken vil falde. EØSU noterer sig denne udvikling og mener, at de europæiske lufthavne bør tage udfordringen op.

5.   Udfordringer for væksten

| 5.1. | Efter EØSU's opfattelse er det afgørende at forbedre den europæiske konkurrenceevne og tiltrækningskraft som investeringsdestination i luftfartssektoren. Her er kapaciteten på landjorden af afgørende betydning. |
| --- | --- |

5.1.

Efter EØSU's opfattelse er det afgørende at forbedre den europæiske konkurrenceevne og tiltrækningskraft som investeringsdestination i luftfartssektoren. Her er kapaciteten på landjorden af afgørende betydning.

| 5.2. | EØSU er overbevist om, at SES er nødvendig for at løse udfordringen med kapacitetsmangel, og at dette initiativ for længst burde være gennemført. Blot ved at minimere forsinkelserne vil der kunne opnås en øjeblikkelig effekt i systemets kapacitet og i dets lufthavne. EØSU tilslutter sig ACI's holdning om, at kapacitet på landjorden bør være en fuldgyldig del af SES, og at målsætninger for denne kapacitet bør være i overensstemmelse med SES. |
| --- | --- |

5.2.

EØSU er overbevist om, at SES er nødvendig for at løse udfordringen med kapacitetsmangel, og at dette initiativ for længst burde være gennemført. Blot ved at minimere forsinkelserne vil der kunne opnås en øjeblikkelig effekt i systemets kapacitet og i dets lufthavne. EØSU tilslutter sig ACI's holdning om, at kapacitet på landjorden bør være en fuldgyldig del af SES, og at målsætninger for denne kapacitet bør være i overensstemmelse med SES.

| 5.3. | I EUROCONTROL's undersøgelse af udfordringerne for væksten foreslås seks foranstaltninger, som samlet vil kunne reducere den efterspørgsel, der ikke kan imødekommes, med 42 %. Det svarer til yderligere 8 00  000 flyvninger eller 50 mio. passagerer, som vil kunne betjenes. De mulige løsninger er:






  — | større flyvemaskiner |
| --- | --- | --- |

5.3.

I EUROCONTROL's undersøgelse af udfordringerne for væksten foreslås seks foranstaltninger, som samlet vil kunne reducere den efterspørgsel, der ikke kan imødekommes, med 42 %. Det svarer til yderligere 8 00  000 flyvninger eller 50 mio. passagerer, som vil kunne betjenes. De mulige løsninger er:

—

større flyvemaskiner

| — | flere højhastighedstog |
| --- | --- |

—

flere højhastighedstog

| — | alternative lokale løsninger — lufthavne bør vokse dér, hvor der er ledig kapacitet |
| --- | --- |

—

alternative lokale løsninger — lufthavne bør vokse dér, hvor der er ledig kapacitet

| — | bedre anvendelse af mindre lufthavne |
| --- | --- |

—

bedre anvendelse af mindre lufthavne

| — | gennemførelse af SESAR |
| --- | --- |

—

gennemførelse af SESAR

| — | konsolidering af flyveplaner. |
| --- | --- |

—

konsolidering af flyveplaner.

| 5.3.1. | EØSU er klar over, at disse foranstaltninger indføres for at reducere omfanget af den efterspørgsel, der ikke kan imødekommes, men tvivler på, at de vil være tilstrækkelige til at håndtere al fremtidig efterspørgsel. Derudover er der EU-lufthavne, hvor foranstaltningerne ikke kan anvendes. |
| --- | --- |

5.3.1.

EØSU er klar over, at disse foranstaltninger indføres for at reducere omfanget af den efterspørgsel, der ikke kan imødekommes, men tvivler på, at de vil være tilstrækkelige til at håndtere al fremtidig efterspørgsel. Derudover er der EU-lufthavne, hvor foranstaltningerne ikke kan anvendes.

| 5.4. | EØSU mener desuden, at vedtagelsen af Kommissionens lufthavnspakke også vil bidrage til bedre udnyttelse af de eksisterende lufthavne. EØSU opfordrer til, at det igangværende arbejde i Europa-Parlamentet og Rådet gennemføres med et højt ambitionsniveau i tråd med udvalgets forslag i dets udtalelse om Lufthavnspakken (4). |
| --- | --- |

5.4.

EØSU mener desuden, at vedtagelsen af Kommissionens lufthavnspakke også vil bidrage til bedre udnyttelse af de eksisterende lufthavne. EØSU opfordrer til, at det igangværende arbejde i Europa-Parlamentet og Rådet gennemføres med et højt ambitionsniveau i tråd med udvalgets forslag i dets udtalelse om Lufthavnspakken (4).

| 5.5. | I sidste ende synes løsningen på problemet med utilstrækkelig lufthavnskapacitet bl.a. at være anlæggelse af ny kapacitet og optimering af den eksisterende. Det er vanskeligt, da mange lufthavne ikke længere er i stand til at investere i yderligere kapacitet. Ifølge EUROCONTROL's rapport fra 2013 om udfordringer for væksten har manglende indtægter, vanskeligheder med at opnå finansiering og voksende modstand mod transportinfrastrukturprojekter fået nogle lufthavne til at genoverveje deres udvidelsesplaner. |
| --- | --- |

5.5.

I sidste ende synes løsningen på problemet med utilstrækkelig lufthavnskapacitet bl.a. at være anlæggelse af ny kapacitet og optimering af den eksisterende. Det er vanskeligt, da mange lufthavne ikke længere er i stand til at investere i yderligere kapacitet. Ifølge EUROCONTROL's rapport fra 2013 om udfordringer for væksten har manglende indtægter, vanskeligheder med at opnå finansiering og voksende modstand mod transportinfrastrukturprojekter fået nogle lufthavne til at genoverveje deres udvidelsesplaner.

| 5.6. | EØSU anbefaler kraftigt, at der foretages en vurdering af fordelene ved de hidtidige EU-investeringer i lufthavnsrelateret infrastruktur. EØSU hilser Revisionsrettens meddelelse om, at den undersøger dette emne, velkommen og anbefaler en så omfattende undersøgelse som muligt. |
| --- | --- |

5.6.

EØSU anbefaler kraftigt, at der foretages en vurdering af fordelene ved de hidtidige EU-investeringer i lufthavnsrelateret infrastruktur. EØSU hilser Revisionsrettens meddelelse om, at den undersøger dette emne, velkommen og anbefaler en så omfattende undersøgelse som muligt.

6.   Hindringer for udvidelsen af lufthavnsinfrastrukturen

| 6.1. | Lufthavne står over for en række udfordringer, når de planlægger at udvide deres infrastruktur. Disse udfordringer kan grupperes på følgende måde:






  — | finansielle og økonomiske udfordringer |
| --- | --- | --- |

6.1.

Lufthavne står over for en række udfordringer, når de planlægger at udvide deres infrastruktur. Disse udfordringer kan grupperes på følgende måde:

—

finansielle og økonomiske udfordringer

| — | lovgivningsmæssige krav, herunder miljøfaktorer |
| --- | --- |

—

lovgivningsmæssige krav, herunder miljøfaktorer

| — | offentlige udfordringer, f.eks. voksende modstand i befolkningen |
| --- | --- |

—

offentlige udfordringer, f.eks. voksende modstand i befolkningen

| — | politiske overvejelser. |
| --- | --- |

—

politiske overvejelser.

| 6.1.1. | Pga. den seneste økonomiske kris har lufthavnene en tendens til at være meget forsigtige med at investere. De står både over for faldende indtægter og over for stigende sikkerhedsrelaterede omkostninger (driftsomkostninger). Nye opstramninger på statsstøtteområdet og de nye retningslinjer for statsstøtte gør det til en større udfordring for mindre lufthavne at overleve. Det er blevet en alvorlig udfordring for lufthavne at skaffe finansiering til infrastrukturprojekter. |
| --- | --- |

6.1.1.

Pga. den seneste økonomiske kris har lufthavnene en tendens til at være meget forsigtige med at investere. De står både over for faldende indtægter og over for stigende sikkerhedsrelaterede omkostninger (driftsomkostninger). Nye opstramninger på statsstøtteområdet og de nye retningslinjer for statsstøtte gør det til en større udfordring for mindre lufthavne at overleve. Det er blevet en alvorlig udfordring for lufthavne at skaffe finansiering til infrastrukturprojekter.

| 6.1.2. | Lufthavnene skal opfylde en lang række regelkrav. De administrative procedurer er meget komplekse, især med hensyn til sikkerheds- og miljømæssige spørgsmål. EØSU benægter på ingen måde, at miljømæssige krav er vigtige, men der er ikke desto mindre nødt til at være en afbalanceret tilgang til disse problemstillinger. Kommissionen har allerede gjort gode fremskridt med forordning (EU) nr. 598/2014 om fastsættelse af bestemmelser og procedurer for indførelse af støjrelaterede driftsrestriktioner i Unionens lufthavne som en del af en afbalanceret strategi. Den europæiske luftfartssektor er et oplagt sted at skabe grøn vækst. EØSU advarer navnlig Kommissionen mod at gennemføre ikke-integrerede løsninger på miljøspørgsmål. Udvalget understreger, at det er nødvendigt med integrerede og globale løsninger. På den baggrund vil et nyttigt første skridt være, at Europa-Kommissionen iværksætter et større projekt med henblik på at kortlægge og dokumentere de eksisterende miljømæssige restriktioner, som påvirker kapaciteten i de europæiske lufthavne. |
| --- | --- |

6.1.2.

Lufthavnene skal opfylde en lang række regelkrav. De administrative procedurer er meget komplekse, især med hensyn til sikkerheds- og miljømæssige spørgsmål. EØSU benægter på ingen måde, at miljømæssige krav er vigtige, men der er ikke desto mindre nødt til at være en afbalanceret tilgang til disse problemstillinger. Kommissionen har allerede gjort gode fremskridt med forordning (EU) nr. 598/2014 om fastsættelse af bestemmelser og procedurer for indførelse af støjrelaterede driftsrestriktioner i Unionens lufthavne som en del af en afbalanceret strategi. Den europæiske luftfartssektor er et oplagt sted at skabe grøn vækst. EØSU advarer navnlig Kommissionen mod at gennemføre ikke-integrerede løsninger på miljøspørgsmål. Udvalget understreger, at det er nødvendigt med integrerede og globale løsninger. På den baggrund vil et nyttigt første skridt være, at Europa-Kommissionen iværksætter et større projekt med henblik på at kortlægge og dokumentere de eksisterende miljømæssige restriktioner, som påvirker kapaciteten i de europæiske lufthavne.

| 6.1.3. | Et ret nyt problem er de voksende offentlige udfordringer i form af modstand mod infrastrukturprojekter i befolkningen. Store udvidelsesprojekter i EU-hovedlufthavne er blevet sat i bero, nogle af dem i mere end ti år. Blandt eksemplerne kan nævnes en eventuel tredje lufthavn i Paris, yderligere landingsbaner i lufthavnene i Frankfurt og München og diskussionen om, hvordan kapaciteten bedst kan udvides i et multimodalt metropolmiljø i UK/London. |
| --- | --- |

6.1.3.

Et ret nyt problem er de voksende offentlige udfordringer i form af modstand mod infrastrukturprojekter i befolkningen. Store udvidelsesprojekter i EU-hovedlufthavne er blevet sat i bero, nogle af dem i mere end ti år. Blandt eksemplerne kan nævnes en eventuel tredje lufthavn i Paris, yderligere landingsbaner i lufthavnene i Frankfurt og München og diskussionen om, hvordan kapaciteten bedst kan udvides i et multimodalt metropolmiljø i UK/London.

| 6.1.4. | Der er en voksende offentlig modstand som følge af bl.a. støjforurening. Ikke desto mindre bruger lufthavne og luftfartsselskaber store summer på støjdæmpende foranstaltninger. Wiens lufthavn har f.eks. iværksat en støjbekæmpelsesplan, som omfatter 12. 000 husholdninger. Omkostningerne anslås at blive omkring 51 mio. EUR, hvoraf 37 mio. EUR vil blive betalt direkte af Flughafen Wien AG. Budgettet i lufthavnene i Liege og Charleroi til tilbagekøb eller støjisolering af 20. 816 husholdninger beløber sig til 444 mio. EUR. London Heathrow brugte 37 mio. EUR på støjdæmpende foranstaltninger i perioden 2007-2011. |
| --- | --- |

6.1.4.

Der er en voksende offentlig modstand som følge af bl.a. støjforurening. Ikke desto mindre bruger lufthavne og luftfartsselskaber store summer på støjdæmpende foranstaltninger. Wiens lufthavn har f.eks. iværksat en støjbekæmpelsesplan, som omfatter 12. 000 husholdninger. Omkostningerne anslås at blive omkring 51 mio. EUR, hvoraf 37 mio. EUR vil blive betalt direkte af Flughafen Wien AG. Budgettet i lufthavnene i Liege og Charleroi til tilbagekøb eller støjisolering af 20. 816 husholdninger beløber sig til 444 mio. EUR. London Heathrow brugte 37 mio. EUR på støjdæmpende foranstaltninger i perioden 2007-2011.

| 6.1.5. | Medlemsstaterne bør identificere kapacitetsmæssige udfordringer og udarbejde strategier for at imødegå dem. I den sammenhæng er der et klart behov for stærkt lederskab på europæisk niveau for at koordinere disse nationale kapacitetsstrategier og at give finansiel vejledning og støtte, hvor det er hensigtsmæssigt. Der bør være meget strenge kriterier for EU-finansiering af ny kapacitet. EU bør begrænse finansieringen af denne type projekter til dem, der er finansielt bæredygtige eller opfylder offentlige forpligtelser. |
| --- | --- |

6.1.5.

Medlemsstaterne bør identificere kapacitetsmæssige udfordringer og udarbejde strategier for at imødegå dem. I den sammenhæng er der et klart behov for stærkt lederskab på europæisk niveau for at koordinere disse nationale kapacitetsstrategier og at give finansiel vejledning og støtte, hvor det er hensigtsmæssigt. Der bør være meget strenge kriterier for EU-finansiering af ny kapacitet. EU bør begrænse finansieringen af denne type projekter til dem, der er finansielt bæredygtige eller opfylder offentlige forpligtelser.

| 6.1.6. | EØSU vil gerne henlede opmærksomheden på, at kapacitetsdiskussionen også har en politisk dimension. EØSU er fuldt overbevist om nødvendigheden af, at EU sammen med medlemsstaterne og interessenterne, herunder arbejdsmarkedets parter, træffer en overordnet strategisk beslutning om, hvilke lufthavne der bliver vigtige for systemet og bør udvikles i de kommende år. Afbalanceringen af EU's prioriteringer med hensyn til systemet af hovedlufthavne og punkt-til-punkt-systemet bør vurderes og revideres, såfremt det er nødvendigt. Der er mere end nogensinde brug for en integreret europæisk politik, og den bør tage hensyn til økonomiske, miljømæssige og sociale aspekter, men også til jobskabelse. |
| --- | --- |

6.1.6.

EØSU vil gerne henlede opmærksomheden på, at kapacitetsdiskussionen også har en politisk dimension. EØSU er fuldt overbevist om nødvendigheden af, at EU sammen med medlemsstaterne og interessenterne, herunder arbejdsmarkedets parter, træffer en overordnet strategisk beslutning om, hvilke lufthavne der bliver vigtige for systemet og bør udvikles i de kommende år. Afbalanceringen af EU's prioriteringer med hensyn til systemet af hovedlufthavne og punkt-til-punkt-systemet bør vurderes og revideres, såfremt det er nødvendigt. Der er mere end nogensinde brug for en integreret europæisk politik, og den bør tage hensyn til økonomiske, miljømæssige og sociale aspekter, men også til jobskabelse.

| 6.1.7. | Derudover er der flere GD'er i Kommissionen, der arbejder med indbyrdes relaterede emner. Det drejer sig om MOVE, EMPL, COMP, JUST osv. Deres kompetence afhænger af det nøjagtige politikområde, og der er mange forbindelser til forskellige områder som f.eks. internationale relationer, statsstøtte, SES og multimodalitet. Denne arbejdsdeling har vist sig ikke at være særlig effektiv, når det nu er blevet helt afgørende, at der udarbejdes en samlet strategi for hele luftfartsværdikæden i EU. Det haster med at få integreret Kommissionens luftfartsaktiviteter, især dens lufhavnsrelaterede aktiviteter. |
| --- | --- |

6.1.7.

Derudover er der flere GD'er i Kommissionen, der arbejder med indbyrdes relaterede emner. Det drejer sig om MOVE, EMPL, COMP, JUST osv. Deres kompetence afhænger af det nøjagtige politikområde, og der er mange forbindelser til forskellige områder som f.eks. internationale relationer, statsstøtte, SES og multimodalitet. Denne arbejdsdeling har vist sig ikke at være særlig effektiv, når det nu er blevet helt afgørende, at der udarbejdes en samlet strategi for hele luftfartsværdikæden i EU. Det haster med at få integreret Kommissionens luftfartsaktiviteter, især dens lufhavnsrelaterede aktiviteter.

| 6.2. | Ligesom i enhver anden produktionsproces er den fysiske kapacitet i en lufthavn underlagt begrænsninger, dvs. faktorer der reducerer den faktiske kapacitet. For så vidt angår landingsbanekapaciteten kan nævnes:






  — | aktiviteter (blandingen af luftfartøjer) |
| --- | --- | --- |

6.2.

Ligesom i enhver anden produktionsproces er den fysiske kapacitet i en lufthavn underlagt begrænsninger, dvs. faktorer der reducerer den faktiske kapacitet. For så vidt angår landingsbanekapaciteten kan nævnes:

—

aktiviteter (blandingen af luftfartøjer)

| — | vejrvejrforhold |
| --- | --- |

—

vejrvejrforhold

| — | faciliteter. |
| --- | --- |

—

faciliteter.

| 6.2.1. | Derudover påvirkes alle relevante faktorer for lufthavnskapaciteten normalt af driftsprocedurer og regler, f.eks. særlige procedurer for indflyvning og udflyvning eller krav til luftrumstildelingen som følge af støjhensyn. Den faktiske lufthavnskapacitet er ofte meget lavere end den fysiske lufthavnskapacitet. ICAO's (Organisationen for International Civil Luftfart) »afbalancerede tilgang« udstikker den mest effektive metode til at håndtere støj i og omkring lufthavne på en miljømæssigt fornuftig og økonomisk ansvarlig måde. |
| --- | --- |

6.2.1.

Derudover påvirkes alle relevante faktorer for lufthavnskapaciteten normalt af driftsprocedurer og regler, f.eks. særlige procedurer for indflyvning og udflyvning eller krav til luftrumstildelingen som følge af støjhensyn. Den faktiske lufthavnskapacitet er ofte meget lavere end den fysiske lufthavnskapacitet. ICAO's (Organisationen for International Civil Luftfart) »afbalancerede tilgang« udstikker den mest effektive metode til at håndtere støj i og omkring lufthavne på en miljømæssigt fornuftig og økonomisk ansvarlig måde.

| 6.2.2. | Kommissionen har en tendens til kun tage hensyn til landingsbanernes kapacitet i sit arbejde med lufthavnskapaciteten. Som det fremgår ovenfor, er denne strategi utilstrækkelig, og EØSU opfordrer Kommissionen til også at tage hensyn til andre vigtige faktorer for lufthavnskapaciteten, f.eks. luftrummets kapacitet ved lufthavne, der ligger tæt på hinanden. Samspillet mellem lufthavne og luftrum (eller luftfartstjenesteudøvere) er afgørende for at kunne imødegå kapacitetsmanglen i lufthavnene. Forvaltningen af dette samspil varierer imidlertid meget på tværs af EU og sågar inden for nogle medlemsstater. |
| --- | --- |

6.2.2.

Kommissionen har en tendens til kun tage hensyn til landingsbanernes kapacitet i sit arbejde med lufthavnskapaciteten. Som det fremgår ovenfor, er denne strategi utilstrækkelig, og EØSU opfordrer Kommissionen til også at tage hensyn til andre vigtige faktorer for lufthavnskapaciteten, f.eks. luftrummets kapacitet ved lufthavne, der ligger tæt på hinanden. Samspillet mellem lufthavne og luftrum (eller luftfartstjenesteudøvere) er afgørende for at kunne imødegå kapacitetsmanglen i lufthavnene. Forvaltningen af dette samspil varierer imidlertid meget på tværs af EU og sågar inden for nogle medlemsstater.

| 6.2.3. | Det er helt afgørende, at medlemsstaterne omgående træffer foranstaltninger vedrørende fysisk planlægning og forvaltning. Den er ofte lokale eller regionale myndigheders ansvar, og de burde have forståelse for lufthavnenes rolle i nationale og europæiske net. Dette gælder især i områder med centrale knudepunkter, hvor presset er stort for at anvende arealerne til andre formål. EU bør aftale fælles principper herfor og etablere en konsekvent lovgivnings- og planlægningsramme med henblik på at træffe optimale beslutninger om ny kapacitet. |
| --- | --- |

6.2.3.

Det er helt afgørende, at medlemsstaterne omgående træffer foranstaltninger vedrørende fysisk planlægning og forvaltning. Den er ofte lokale eller regionale myndigheders ansvar, og de burde have forståelse for lufthavnenes rolle i nationale og europæiske net. Dette gælder især i områder med centrale knudepunkter, hvor presset er stort for at anvende arealerne til andre formål. EU bør aftale fælles principper herfor og etablere en konsekvent lovgivnings- og planlægningsramme med henblik på at træffe optimale beslutninger om ny kapacitet.

| 6.3. | Det er vigtigt, at et konsolideret fælles marked inden for EU's civile luftfart etablerer sig. EØSU advarer imidlertid mod, at hovedlufthavnene favoriseres på bekostning af de regionale lufthavne. De supplerer hinanden indbyrdes og bør fortsat være en integreret del af det, som i TEN-T-politikkens terminologi omtales som hovednettet og det samlede net. Det medfører, at overbelastning og vækst nogle gange går hånd i hånd. |
| --- | --- |

6.3.

Det er vigtigt, at et konsolideret fælles marked inden for EU's civile luftfart etablerer sig. EØSU advarer imidlertid mod, at hovedlufthavnene favoriseres på bekostning af de regionale lufthavne. De supplerer hinanden indbyrdes og bør fortsat være en integreret del af det, som i TEN-T-politikkens terminologi omtales som hovednettet og det samlede net. Det medfører, at overbelastning og vækst nogle gange går hånd i hånd.

| 6.4. | EØSU opfordrer Kommissionen til både at se på kapaciteten i det europæiske luftrum ud fra et internationalt konkurrencesynspunkt — som naturligvis er meget vigtigt — og ud fra et fokus på EU's indre markeds smidige funktion. Bedre og mere rationel anvendelse af regional kapacitet kan bidrage til at lette presset på travle hovedlufthavne. Den igangværende testning af fjernkontrolleret flyveledelse (f.eks. i Sverige) er interessant i denne sammenhæng, da det er et værktøj, der kan reducere driftsomkostningerne i de regionale lufthavne og samtidig opretholde det højeste sikkerhedsniveau. |
| --- | --- |

6.4.

EØSU opfordrer Kommissionen til både at se på kapaciteten i det europæiske luftrum ud fra et internationalt konkurrencesynspunkt — som naturligvis er meget vigtigt — og ud fra et fokus på EU's indre markeds smidige funktion. Bedre og mere rationel anvendelse af regional kapacitet kan bidrage til at lette presset på travle hovedlufthavne. Den igangværende testning af fjernkontrolleret flyveledelse (f.eks. i Sverige) er interessant i denne sammenhæng, da det er et værktøj, der kan reducere driftsomkostningerne i de regionale lufthavne og samtidig opretholde det højeste sikkerhedsniveau.

| 6.5. | Kommissionens rolle er helt afgørende. Den er imidlertid ikke blevet fastlagt i detaljer: for at kunne gøre mere end at overvåge og for at lægge pres på alle aktører, for at de skal være mere effektive, har Kommissionen først og fremmest brug for fuldstændige og pålidelige oplysninger om aktiviteterne i EU's lufthavne. Disse oplysninger er ikke tilgængelige for øjeblikket, og der er hverken kriterier for, hvad en »effektiv lufthavn« bør være, eller officielle tal for offentlig støtte til lufthavne på EU-niveau. |
| --- | --- |

6.5.

Kommissionens rolle er helt afgørende. Den er imidlertid ikke blevet fastlagt i detaljer: for at kunne gøre mere end at overvåge og for at lægge pres på alle aktører, for at de skal være mere effektive, har Kommissionen først og fremmest brug for fuldstændige og pålidelige oplysninger om aktiviteterne i EU's lufthavne. Disse oplysninger er ikke tilgængelige for øjeblikket, og der er hverken kriterier for, hvad en »effektiv lufthavn« bør være, eller officielle tal for offentlig støtte til lufthavne på EU-niveau.

Bruxelles, den 10. december 2014

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(2006) 819 final, s. 2.

1

(2)  COM(2011) 823 final.

2

(3)  EUT C 451 af 16.12.2014, s. 123.

3

(4)  EUT C 181 af 21.6.2012, s. 173-178.

4

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/24

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om endelig gennemførelse af ØMU'en — skattepolitikkens rolle

(initiativudtalelse)

(2015/C 230/04)

| Ordfører: | Carlos TRIAS PINTÓ |
| --- | --- |
| Medordfører: | Petru Sorin DANDEA |

Ordfører:

Carlos TRIAS PINTÓ

Medordfører:

Petru Sorin DANDEA

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 27. februar 2014 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, at udarbejde en initiativudtalelse om:

»Endelig gennemførelse af ØMU'en — skattepolitikkens rolle«.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som vedtog sin udtalelse den 18. november 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december, følgende udtalelse med 164 stemmer for, 53 imod og 11 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Når den økonomiske genopretning tager længere tid i Europa end i resten af verden, er det symptomatisk for, at der findes problemer, som en mere dybtgående økonomisk og monetær union vil være nødt til at rette op på. Denne udtalelse støtter processen med at uddybe ØMU'en, navnlig i euroområdet, med udgangspunkt i skattepolitikkens rolle. Det har tidligere været og vil også fremover være vanskeligt at opnå yderligere koordination af den direkte beskatning, fordi den forbliver under medlemsstaternes kompetence og er rodfæstet i den måde, hvorpå de enkelte medlemsstater igennem århundreder har valgt at finansiere de offentlige udgifter, de hver især anser for nødvendige. Ændringer i beskatningen bør resultere i et mere konkurrence- og bæredygtigt skattesystem i en global sammenhæng. |
| --- | --- |

1.1.

Når den økonomiske genopretning tager længere tid i Europa end i resten af verden, er det symptomatisk for, at der findes problemer, som en mere dybtgående økonomisk og monetær union vil være nødt til at rette op på. Denne udtalelse støtter processen med at uddybe ØMU'en, navnlig i euroområdet, med udgangspunkt i skattepolitikkens rolle. Det har tidligere været og vil også fremover være vanskeligt at opnå yderligere koordination af den direkte beskatning, fordi den forbliver under medlemsstaternes kompetence og er rodfæstet i den måde, hvorpå de enkelte medlemsstater igennem århundreder har valgt at finansiere de offentlige udgifter, de hver især anser for nødvendige. Ændringer i beskatningen bør resultere i et mere konkurrence- og bæredygtigt skattesystem i en global sammenhæng.

| 1.2. | For at sikre, at Den Økonomiske og Monetære Union fungerer tilfredsstillende, bør der i den nye valgperiode skabes et fundament for og ske en gradvis bevægelse hen imod en finanspolitisk union med henblik på at overvinde de store forskelle i de nationale regler, som bremser den reelle integration og etableringen af et indre marked. Desuden bør vejen banes for et større fælles budget for euroområdet. |
| --- | --- |

1.2.

For at sikre, at Den Økonomiske og Monetære Union fungerer tilfredsstillende, bør der i den nye valgperiode skabes et fundament for og ske en gradvis bevægelse hen imod en finanspolitisk union med henblik på at overvinde de store forskelle i de nationale regler, som bremser den reelle integration og etableringen af et indre marked. Desuden bør vejen banes for et større fælles budget for euroområdet.

| 1.3. | Sammen med ECB's monetære søjle bør der på mellemlang sigt også skabes en »søjle for det fælles budget«, som kan sikre makroøkonomisk stabilitet inden for ØMU'en, især i tilfælde af »asymmetriske chok«. |
| --- | --- |

1.3.

Sammen med ECB's monetære søjle bør der på mellemlang sigt også skabes en »søjle for det fælles budget«, som kan sikre makroøkonomisk stabilitet inden for ØMU'en, især i tilfælde af »asymmetriske chok«.

| 1.4. | For at afhjælpe svagheder og lukke huller i skattepolitikken i euroområdet er der behov for mere ambitiøse foranstaltninger. Landene bør formindske antallet af skatte- og afgiftstyper og standardisere disse, udvide skattegrundlaget, i højere grad harmonisere skattesatserne og styrke instrumenterne til samarbejde og udveksling af oplysninger for at bekæmpe skatteunddragelse og skattesvig. |
| --- | --- |

1.4.

For at afhjælpe svagheder og lukke huller i skattepolitikken i euroområdet er der behov for mere ambitiøse foranstaltninger. Landene bør formindske antallet af skatte- og afgiftstyper og standardisere disse, udvide skattegrundlaget, i højere grad harmonisere skattesatserne og styrke instrumenterne til samarbejde og udveksling af oplysninger for at bekæmpe skatteunddragelse og skattesvig.

| 1.5. | EU's nyvalgte lovgivere bør samarbejde tæt med OECD og G20 om en hurtig løsning på det globale problem med udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud. OECD har gjort gode fremskridt med indførelsen af en global model for beskatning af selskaber, hvor formålet er at opkræve skat der, hvor den økonomiske substans er til stede. Denne bør danne grundlag for selskabsbeskatningen i EU. |
| --- | --- |

1.5.

EU's nyvalgte lovgivere bør samarbejde tæt med OECD og G20 om en hurtig løsning på det globale problem med udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud. OECD har gjort gode fremskridt med indførelsen af en global model for beskatning af selskaber, hvor formålet er at opkræve skat der, hvor den økonomiske substans er til stede. Denne bør danne grundlag for selskabsbeskatningen i EU.

| 1.6. | For at sikre fremskridt hen imod en mere dybtgående finanspolitisk union er det afgørende at fortsætte budgetovervågningen i overensstemmelse med twopack'en. Samtidig bør der hurtigt oprettes en fond med egne midler i euroområdet med det formål at rette op på de makroøkonomiske skævheder (1). |
| --- | --- |

1.6.

For at sikre fremskridt hen imod en mere dybtgående finanspolitisk union er det afgørende at fortsætte budgetovervågningen i overensstemmelse med twopack'en. Samtidig bør der hurtigt oprettes en fond med egne midler i euroområdet med det formål at rette op på de makroøkonomiske skævheder (1).

| 1.7. | Udvalget støtter fuldt ud fortsættelsen af processen med det europæiske semester, som bør evalueres for at sikre, at den fungerer optimalt. De individuelle landespecifikke henstillinger kan være et værktøj til at skabe et fælles grundlag. |
| --- | --- |

1.7.

Udvalget støtter fuldt ud fortsættelsen af processen med det europæiske semester, som bør evalueres for at sikre, at den fungerer optimalt. De individuelle landespecifikke henstillinger kan være et værktøj til at skabe et fælles grundlag.

| 1.8. | Det begrænsede fælles budget, som kun lige udgør 1 % af EU's BNP, bør øges, især for euroområdet. I kommissionsformand Junckers politiske retningslinjer »En ny start for Europa« opfordres der til, at budgettet i højere grad orienteres mod job, vækst og konkurrenceevne. EØSU støtter denne strategi og understreger behovet for at udnytte revisionen af den flerårige finansielle ramme i slutningen af 2016 til at skabe fundamentet for et øget budget med henblik på at sikre, at den monetære union fungerer tilfredsstillende. |
| --- | --- |

1.8.

Det begrænsede fælles budget, som kun lige udgør 1 % af EU's BNP, bør øges, især for euroområdet. I kommissionsformand Junckers politiske retningslinjer »En ny start for Europa« opfordres der til, at budgettet i højere grad orienteres mod job, vækst og konkurrenceevne. EØSU støtter denne strategi og understreger behovet for at udnytte revisionen af den flerårige finansielle ramme i slutningen af 2016 til at skabe fundamentet for et øget budget med henblik på at sikre, at den monetære union fungerer tilfredsstillende.

| 1.9. | Kommissionen bør følge op på sin meddelelse »Hen imod en udbygget og egentlig økonomisk og monetær union« (2) fra marts 2013 og indføre et instrument for konvergens og konkurrenceevne. Instrumentet skal ved hjælp af kontraktuelle ordninger få medlemsstaterne til at gennemføre reformer, der både vil være fordelagtige nationalt og for EU som helhed, for på den måde at rette op på økonomiske ubalancer, som kræver økonomisk bistand. Dette instrument bør udvikles til en finanspolitisk kapacitet baseret på egne indtægter, som vil kunne yde midlertidig hjælp i forbindelse med bekæmpelsen af regionale chok (3). |
| --- | --- |

1.9.

Kommissionen bør følge op på sin meddelelse »Hen imod en udbygget og egentlig økonomisk og monetær union« (2) fra marts 2013 og indføre et instrument for konvergens og konkurrenceevne. Instrumentet skal ved hjælp af kontraktuelle ordninger få medlemsstaterne til at gennemføre reformer, der både vil være fordelagtige nationalt og for EU som helhed, for på den måde at rette op på økonomiske ubalancer, som kræver økonomisk bistand. Dette instrument bør udvikles til en finanspolitisk kapacitet baseret på egne indtægter, som vil kunne yde midlertidig hjælp i forbindelse med bekæmpelsen af regionale chok (3).

| 1.10. | Budgettet for euroområdet bør kunne forbedre den monetære unions funktion, give et bedre finanspolitisk grundlag for gennemførelsen af bankunionen og udligne asymmetriske chok. Disse funktioner manglede, da den økonomiske krise indtraf, og det forværrede drastisk de uligheder, der krævede finanspolitiske foranstaltninger. |
| --- | --- |

1.10.

Budgettet for euroområdet bør kunne forbedre den monetære unions funktion, give et bedre finanspolitisk grundlag for gennemførelsen af bankunionen og udligne asymmetriske chok. Disse funktioner manglede, da den økonomiske krise indtraf, og det forværrede drastisk de uligheder, der krævede finanspolitiske foranstaltninger.

| 1.11. | EØSU er bevidst om, at der er tale om et komplekst emne, og foreslår en pakke af foranstaltninger, som bør vedtages gradvist og i overensstemmelse med målene i EU's traktater (4):
  På kort sigt (6 til 18 måneder):






  — | skabe et »fælles konsolideret selskabsskattegrundlag« i EU (5) i overensstemmelse med udvalgets tidligere udtalelser (6), som fastlægger mere retfærdige parametre end det nuværende forslag fra Kommissionen (7). Der bør også tages hensyn til de fremskridt, der er opnået i OECD. |
| --- | --- | --- |

1.11.

EØSU er bevidst om, at der er tale om et komplekst emne, og foreslår en pakke af foranstaltninger, som bør vedtages gradvist og i overensstemmelse med målene i EU's traktater (4):

På kort sigt (6 til 18 måneder):

—

skabe et »fælles konsolideret selskabsskattegrundlag« i EU (5) i overensstemmelse med udvalgets tidligere udtalelser (6), som fastlægger mere retfærdige parametre end det nuværende forslag fra Kommissionen (7). Der bør også tages hensyn til de fremskridt, der er opnået i OECD.

| — | Med henblik på at sikre gennemsigtige skattesystemer, der ikke giver urimelige skattefordele, bør der på OECD- og G20-niveau reageres på den globale udvikling vedrørende udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud (BEPS: Base Erosion and Profit Shifting). Der bør hurtigst muligt sættes en stopper for medlemsstaternes tildeling af særlige skattemæssige privilegier til udvalgte koncerner. |
| --- | --- |

—

Med henblik på at sikre gennemsigtige skattesystemer, der ikke giver urimelige skattefordele, bør der på OECD- og G20-niveau reageres på den globale udvikling vedrørende udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud (BEPS: Base Erosion and Profit Shifting). Der bør hurtigst muligt sættes en stopper for medlemsstaternes tildeling af særlige skattemæssige privilegier til udvalgte koncerner.

| — | Der bør indgås effektive aftaler i euroområdet med henblik på at øge dækningsområdet for den planlagte afgift på finansielle transaktioner ud over de 11 medlemsstater, som støtter den. |
| --- | --- |

—

Der bør indgås effektive aftaler i euroområdet med henblik på at øge dækningsområdet for den planlagte afgift på finansielle transaktioner ud over de 11 medlemsstater, som støtter den.

| — | Befolkningen bør inddrages i kampen mod den sorte økonomi, skatteunddragelse og skattesvig ved at opfordre den private sektor til at styrke instrumenter som f.eks. servicekuponordninger, elektroniske betalingsformer, som efterlader spor, og samarbejdet med myndighederne herom. |
| --- | --- |

—

Befolkningen bør inddrages i kampen mod den sorte økonomi, skatteunddragelse og skattesvig ved at opfordre den private sektor til at styrke instrumenter som f.eks. servicekuponordninger, elektroniske betalingsformer, som efterlader spor, og samarbejdet med myndighederne herom.

| — | Det administrative samarbejde bør forbedres, så det ikke blot omfatter det nuværende momsnetværk og den nuværende momsdatabase. Der bør være et forstærket samarbejde på fire områder:






  i) | Eurofisc-platformen (8), som er begyndt at operere i euroområdet, bør styrkes og danne grundlag for et europæisk organ for momsudligning og bekæmpelse af skattesvig med det formål at supplere de nationale skattemyndigheders informationskæde og derigennem bekæmpe karruselsvindel (9). |
| --- | --- | --- |

—

Det administrative samarbejde bør forbedres, så det ikke blot omfatter det nuværende momsnetværk og den nuværende momsdatabase. Der bør være et forstærket samarbejde på fire områder:

i)

Eurofisc-platformen (8), som er begyndt at operere i euroområdet, bør styrkes og danne grundlag for et europæisk organ for momsudligning og bekæmpelse af skattesvig med det formål at supplere de nationale skattemyndigheders informationskæde og derigennem bekæmpe karruselsvindel (9).

| ii) | Direktivet om gensidig bistand fra 2011 (10) bør styrkes som retsgrundlag i hele EU. Om nødvendigt kan en del af dets indhold gives karakter af forordning. |
| --- | --- |

ii)

Direktivet om gensidig bistand fra 2011 (10) bør styrkes som retsgrundlag i hele EU. Om nødvendigt kan en del af dets indhold gives karakter af forordning.

| iii) | EØSU opfordrer Kommissionen til at gennemføre sit forslag, som blev fremsat i Handlingsplanen til styrkelse af bekæmpelsen af skattesvig og skatteunddragelse, og som gik ud på at sortliste de stater, der optræder som skattely og lader hånt om god forvaltning på skatteområdet. Ligeledes henstiller udvalget til, at de fælles kriterier, der vil gøre det muligt at finde frem til disse stater og territorier, fastsættes på europæisk plan, så man undgår, at de anvendes forskelligt. Udvalget opfordrer GD for Konkurrence til at foretage en tilbundsgående undersøgelse af uretfærdige skatteaftaler, der måtte være blevet indgået af medlemsstater og individuelle virksomheder. Brugen og placeringen af virksomheder i disse territorier bør desuden nævnes specifikt i børsnoterede virksomheders CSR-rapporter (Corporate Social Responsibility — virksomheders sociale ansvar). |
| --- | --- |

iii)

EØSU opfordrer Kommissionen til at gennemføre sit forslag, som blev fremsat i Handlingsplanen til styrkelse af bekæmpelsen af skattesvig og skatteunddragelse, og som gik ud på at sortliste de stater, der optræder som skattely og lader hånt om god forvaltning på skatteområdet. Ligeledes henstiller udvalget til, at de fælles kriterier, der vil gøre det muligt at finde frem til disse stater og territorier, fastsættes på europæisk plan, så man undgår, at de anvendes forskelligt. Udvalget opfordrer GD for Konkurrence til at foretage en tilbundsgående undersøgelse af uretfærdige skatteaftaler, der måtte være blevet indgået af medlemsstater og individuelle virksomheder. Brugen og placeringen af virksomheder i disse territorier bør desuden nævnes specifikt i børsnoterede virksomheders CSR-rapporter (Corporate Social Responsibility — virksomheders sociale ansvar).

| iv) | Der bør oprettes et europæisk organ til skattemæssig forenkling med udgangspunkt i erfaringer fra medlemsstaterne. |
| --- | --- |

iv)

Der bør oprettes et europæisk organ til skattemæssig forenkling med udgangspunkt i erfaringer fra medlemsstaterne.

På mellemlang sigt (18 måneder til 5 år):

| — | for selskabsbeskatning: skabe en »skatteslange« i euroområdet — med inspiration fra 1980'ernes valutaslange og for at bane vejen for en traktatændring — med minimums- og maksimumssatser med henblik på en gradvis harmonisering. |
| --- | --- |

—

for selskabsbeskatning: skabe en »skatteslange« i euroområdet — med inspiration fra 1980'ernes valutaslange og for at bane vejen for en traktatændring — med minimums- og maksimumssatser med henblik på en gradvis harmonisering.

| — | Der bør opnås konkret finanspolitisk kapacitet i euroområdet (11) ved hjælp af indtægter fra den førnævnte afgift på finansielle transaktioner og fire andre: forbrug af ikke-vedvarende energiformer (begrænset til dem, der har oplevet prisfald de seneste år), en midlertidig afgift på betalingsbalanceoverskud, som overstiger 6 % (12), udstedelse af obligationer med fælles garanti og en andel i møntningsgevinsten ved seddel- og møntudstedelser. |
| --- | --- |

—

Der bør opnås konkret finanspolitisk kapacitet i euroområdet (11) ved hjælp af indtægter fra den førnævnte afgift på finansielle transaktioner og fire andre: forbrug af ikke-vedvarende energiformer (begrænset til dem, der har oplevet prisfald de seneste år), en midlertidig afgift på betalingsbalanceoverskud, som overstiger 6 % (12), udstedelse af obligationer med fælles garanti og en andel i møntningsgevinsten ved seddel- og møntudstedelser.

| — | Der bør i euroområdet oprettes en myndighed til at samordne medlemsstaternes indsats med hensyn til inddrivelse af disse fem afgifter og kontrol, inspektion og fordeling af indtægter. |
| --- | --- |

—

Der bør i euroområdet oprettes en myndighed til at samordne medlemsstaternes indsats med hensyn til inddrivelse af disse fem afgifter og kontrol, inspektion og fordeling af indtægter.

| — | Der bør dermed indføres et ekstra føderalt budget i euroområdet, hvorigennem der kan tilvejebringes en fælles arbejdsløshedsforsikring, samhørighedspolitikker og bæredygtige investeringer i den grønne økonomi. |
| --- | --- |

—

Der bør dermed indføres et ekstra føderalt budget i euroområdet, hvorigennem der kan tilvejebringes en fælles arbejdsløshedsforsikring, samhørighedspolitikker og bæredygtige investeringer i den grønne økonomi.

| — | Den nuværende model for finanspolitisk beslutningstagning i euroområdet bør ændres ved at indføre et system med kvalificeret flertal. Udvalget erkender, at dette vil kræve en traktatændring, som vil være omstridt. |
| --- | --- |

—

Den nuværende model for finanspolitisk beslutningstagning i euroområdet bør ændres ved at indføre et system med kvalificeret flertal. Udvalget erkender, at dette vil kræve en traktatændring, som vil være omstridt.

2.   ØMU'en og dens finanspolitiske og skattemæssige rammer

2.1.   Rammer

| 2.1.1. | De 28 medlemsstater er i gang med en integrationsproces, og landene i euroområdet har påtaget sig større gensidige forpligtelser gennem oprettelsen af en monetær union. Integrationen er nu blevet forstærket med en bankunion under stadig udvikling og med den mellemstatslige traktat om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union. |
| --- | --- |

2.1.1.

De 28 medlemsstater er i gang med en integrationsproces, og landene i euroområdet har påtaget sig større gensidige forpligtelser gennem oprettelsen af en monetær union. Integrationen er nu blevet forstærket med en bankunion under stadig udvikling og med den mellemstatslige traktat om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union.

| 2.1.2. | Skattepolitikken omfatter for øjeblikket mere end 600 forskellige skatter og afgifter. Disse bidrager med størstedelen af indtægterne og svarer i alt (skatter og sociale bidrag) til 39,4 % af medlemsstaternes BNP (13) og udgør 40,4 % i euroområdet. Der er behov for mere samordning af skattepolitikken blandt medlemsstaterne i euroområdet som supplement til ECB's fælles pengepolitik. |
| --- | --- |

2.1.2.

Skattepolitikken omfatter for øjeblikket mere end 600 forskellige skatter og afgifter. Disse bidrager med størstedelen af indtægterne og svarer i alt (skatter og sociale bidrag) til 39,4 % af medlemsstaternes BNP (13) og udgør 40,4 % i euroområdet. Der er behov for mere samordning af skattepolitikken blandt medlemsstaterne i euroområdet som supplement til ECB's fælles pengepolitik.

| 2.1.3. | Fremskridt mod en finanspolitisk union i euroområdet vil betyde, at man vil kunne anvende egne ressourcer og begynde at give effektiv støtte til vigtige strukturelle reformer i vanskeligt stillede økonomier. Samtidig vil man kunne gennemføre solidaritets- og omfordelingspolitikker, som er afgørende for at afbøde asymmetriske chok. |
| --- | --- |

2.1.3.

Fremskridt mod en finanspolitisk union i euroområdet vil betyde, at man vil kunne anvende egne ressourcer og begynde at give effektiv støtte til vigtige strukturelle reformer i vanskeligt stillede økonomier. Samtidig vil man kunne gennemføre solidaritets- og omfordelingspolitikker, som er afgørende for at afbøde asymmetriske chok.

| 2.1.4. | Sammenlignet med andre avancerede økonomier har EU og især euroområdet en lavere vækstrate (BNP) og et lavere beskæftigelsesniveau. De fleste teorier om økonomisk integration anbefaler modeller, som består af både en monetær og en finanspolitisk union. Imidlertid skal beslutninger på skatteområdet ifølge TEUF træffes med enstemmighed, hvilket gør det meget vanskeligt at vedtage lovgivning. |
| --- | --- |

2.1.4.

Sammenlignet med andre avancerede økonomier har EU og især euroområdet en lavere vækstrate (BNP) og et lavere beskæftigelsesniveau. De fleste teorier om økonomisk integration anbefaler modeller, som består af både en monetær og en finanspolitisk union. Imidlertid skal beslutninger på skatteområdet ifølge TEUF træffes med enstemmighed, hvilket gør det meget vanskeligt at vedtage lovgivning.

| 2.1.5. | Euroområdets manglende effektivitet på det makroøkonomiske plan kan til dels tilskrives den manglende overensstemmelse mellem finanspolitikken, som er uhyre decentraliseret og underlagt medlemsstaternes kontrol, og pengepolitikken, som for så vidt angår landene i euroområdet bliver stadig mere centraliseret under ECB's myndighed. |
| --- | --- |

2.1.5.

Euroområdets manglende effektivitet på det makroøkonomiske plan kan til dels tilskrives den manglende overensstemmelse mellem finanspolitikken, som er uhyre decentraliseret og underlagt medlemsstaternes kontrol, og pengepolitikken, som for så vidt angår landene i euroområdet bliver stadig mere centraliseret under ECB's myndighed.

| 2.1.6. | Den Europæiske Centralbanks begrænsede beføjelser forhindrer den i at finansiere budgetunderskuddene ved at trykke penge. Dette er muligvis positivt for så vidt angår prisstabiliteten og pengenes værdi, men ikke for vækst og beskæftigelse og andre politiske mål. Siden indførelsen af den monetære union er man ikke kommet ret meget nærmere en finanspolitisk union i EU. Det hæmmer arbejdskraftens og kapitalens mobilitet og gør det svært at håndtere kriser og asymmetriske chok. |
| --- | --- |

2.1.6.

Den Europæiske Centralbanks begrænsede beføjelser forhindrer den i at finansiere budgetunderskuddene ved at trykke penge. Dette er muligvis positivt for så vidt angår prisstabiliteten og pengenes værdi, men ikke for vækst og beskæftigelse og andre politiske mål. Siden indførelsen af den monetære union er man ikke kommet ret meget nærmere en finanspolitisk union i EU. Det hæmmer arbejdskraftens og kapitalens mobilitet og gør det svært at håndtere kriser og asymmetriske chok.

2.2.   Tendenser og problemer i relation til indtægter og udgifter

| 2.2.1. | Den minimale samordning af skattepolitikken, der indtil nu har fundet sted, har dårligt kunnet forhindre konkurrenceforvridningen mellem medlemsstaterne eller afbøde den underbudspolitik på skatteområdet, som især påvirker nominelle og effektive skattesatser for såvel selskabsskat som personlig indkomstskat. Det ville være positivt, hvis der fandt en samordning sted mellem medlemsstaterne på dette område. Dette er på nuværende tidspunkt desværre et spil med et negativt resultat, hvor vinderne er kapitalindkomster og meget mobile arbejdstagere, mens det store flertal ender som tabere. |
| --- | --- |

2.2.1.

Den minimale samordning af skattepolitikken, der indtil nu har fundet sted, har dårligt kunnet forhindre konkurrenceforvridningen mellem medlemsstaterne eller afbøde den underbudspolitik på skatteområdet, som især påvirker nominelle og effektive skattesatser for såvel selskabsskat som personlig indkomstskat. Det ville være positivt, hvis der fandt en samordning sted mellem medlemsstaterne på dette område. Dette er på nuværende tidspunkt desværre et spil med et negativt resultat, hvor vinderne er kapitalindkomster og meget mobile arbejdstagere, mens det store flertal ender som tabere.

| 2.2.2. | Finanspolitisk integration kræver et system af overførsler og en myndighed, men samtidig er EU's budget begrænset til 1 % af BNP. Nettooverførsler udgør kun en lille del af disse ressourcer på trods af målsætningerne i Europa 2020-strategien og »Projekt Europa 2030«. |
| --- | --- |

2.2.2.

Finanspolitisk integration kræver et system af overførsler og en myndighed, men samtidig er EU's budget begrænset til 1 % af BNP. Nettooverførsler udgør kun en lille del af disse ressourcer på trods af målsætningerne i Europa 2020-strategien og »Projekt Europa 2030«.

| 2.2.3. | I køreplanen for en egentlig økonomisk og monetær union fra 2012 (14) foreslås en bevægelse mod en økonomisk, monetær og finanspolitisk union på mellemlang sigt, bl.a. ved hjælp af mere konkrete initiativer. På kort sigt planlægges det at styrke den finanspolitiske og økonomiske styring (sixpack, finanspagt, twopack), det europæiske semester og dets henstillinger og endelig den mellemstatslige traktat om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union, som er blevet underskrevet af 25 lande — uafhængigt af TEUF. Systemet er ensrettet, stift og besværligt, og det er ikke i stand til at sikre den fleksibilitet, som er nødvendig for at kunne håndtere den akutte økonomiske situation under en krise, og sørge for et hensigtsmæssigt policymix for euroområdet. |
| --- | --- |

2.2.3.

I køreplanen for en egentlig økonomisk og monetær union fra 2012 (14) foreslås en bevægelse mod en økonomisk, monetær og finanspolitisk union på mellemlang sigt, bl.a. ved hjælp af mere konkrete initiativer. På kort sigt planlægges det at styrke den finanspolitiske og økonomiske styring (sixpack, finanspagt, twopack), det europæiske semester og dets henstillinger og endelig den mellemstatslige traktat om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union, som er blevet underskrevet af 25 lande — uafhængigt af TEUF. Systemet er ensrettet, stift og besværligt, og det er ikke i stand til at sikre den fleksibilitet, som er nødvendig for at kunne håndtere den akutte økonomiske situation under en krise, og sørge for et hensigtsmæssigt policymix for euroområdet.

| 2.2.4. | Det er faktisk bemærkelsesværdigt, at der indtil videre kun er iværksat foranstaltninger på udgiftssiden, mens den indtægtsside, som er en del af en finanspolitisk union, er blevet fuldstændig forsømt. |
| --- | --- |

2.2.4.

Det er faktisk bemærkelsesværdigt, at der indtil videre kun er iværksat foranstaltninger på udgiftssiden, mens den indtægtsside, som er en del af en finanspolitisk union, er blevet fuldstændig forsømt.

| 2.2.5. | I tilgift til manglen på en finanspolitisk tilsynsmyndighed har trojkaen desuden spillet en omdiskuteret rolle i de spareplaner, som er blevet påtvunget de lande, der havde brug for hjælp, og den er blevet kritiseret for sin manglende effektivitet og mangel på åbenhed af Europa-Parlamentet (15) og EØSU. |
| --- | --- |

2.2.5.

I tilgift til manglen på en finanspolitisk tilsynsmyndighed har trojkaen desuden spillet en omdiskuteret rolle i de spareplaner, som er blevet påtvunget de lande, der havde brug for hjælp, og den er blevet kritiseret for sin manglende effektivitet og mangel på åbenhed af Europa-Parlamentet (15) og EØSU.

| 2.2.6. | EØSU støtter kommissionsformand Jean-Claude Junckers politiske retningslinjer »En ny start for Europa«, hvori EU opfordres til at erstatte »trojkaen« med en mere demokratisk legitim og ansvarlig struktur baseret på EU-institutionerne med øget parlamentarisk kontrol både på EU-niveau og nationalt. |
| --- | --- |

2.2.6.

EØSU støtter kommissionsformand Jean-Claude Junckers politiske retningslinjer »En ny start for Europa«, hvori EU opfordres til at erstatte »trojkaen« med en mere demokratisk legitim og ansvarlig struktur baseret på EU-institutionerne med øget parlamentarisk kontrol både på EU-niveau og nationalt.

| 2.2.7. | Samtidig har de fiskale devalueringer, der er blevet gennemført i nogle af de mest sårbare lande i euroområdet, skadet den europæiske sociale model (16) i stedet for at genoprette konkurrenceevnen, eftersom reduktionen af arbejdskraftens vægt som faktor i produktionen har haft en meget begrænset virkning med hensyn til væksten, beskæftigelsen og gældssituationen, og har ført til unødvendige tab af indtægter. I nogle medlemsstater synes afhjælpningen af nogle af ubalancerne imidlertid at begynde at give positive resultater. |
| --- | --- |

2.2.7.

Samtidig har de fiskale devalueringer, der er blevet gennemført i nogle af de mest sårbare lande i euroområdet, skadet den europæiske sociale model (16) i stedet for at genoprette konkurrenceevnen, eftersom reduktionen af arbejdskraftens vægt som faktor i produktionen har haft en meget begrænset virkning med hensyn til væksten, beskæftigelsen og gældssituationen, og har ført til unødvendige tab af indtægter. I nogle medlemsstater synes afhjælpningen af nogle af ubalancerne imidlertid at begynde at give positive resultater.

3.   Bemærkninger

3.1.   Relevansen af beskatning af finansielle og digitale tjenester

| 3.1.1. | Vanskelighederne med at fremme integrationen på skatteområdet har været tydelig på to områder, nemlig med hensyn til finansielle transaktioner og den digitale økonomi. Det påhviler Kommissionen at reagere hurtigt i tråd med de undersøgelser, der er foretaget af Generaldirektoratet for Konkurrence, anbefalingerne fra Kommissionens Ekspertgruppe vedrørende Beskatning af den Digitale Økonomi (17) og OECD's første forslag (18) til en koordineret international strategi for bekæmpelse af multinationale selskabers skatteundgåelse under OECD's/G20's BEPS-projekt (dette projekts formål er at skabe et samlet sæt internationale skatteregler for at sætte en stopper for udhuling af skattegrundlag og kunstige overførsler af overskud med henblik på skatteundgåelse). |
| --- | --- |

3.1.1.

Vanskelighederne med at fremme integrationen på skatteområdet har været tydelig på to områder, nemlig med hensyn til finansielle transaktioner og den digitale økonomi. Det påhviler Kommissionen at reagere hurtigt i tråd med de undersøgelser, der er foretaget af Generaldirektoratet for Konkurrence, anbefalingerne fra Kommissionens Ekspertgruppe vedrørende Beskatning af den Digitale Økonomi (17) og OECD's første forslag (18) til en koordineret international strategi for bekæmpelse af multinationale selskabers skatteundgåelse under OECD's/G20's BEPS-projekt (dette projekts formål er at skabe et samlet sæt internationale skatteregler for at sætte en stopper for udhuling af skattegrundlag og kunstige overførsler af overskud med henblik på skatteundgåelse).

| 3.1.2. | Arbejdet med den planlagte afgift på finansielle transaktioner for hele EU er indtil videre ikke kommet længere end til direktivet om forstærket samarbejde fra februar 2013, som kun omfatter 11 lande i euroområdet (19). Afgiftens anvendelsesområde bør udvides til mindst at omfatte euroområdet (for at komme ud af de seneste måneders dødvande). |
| --- | --- |

3.1.2.

Arbejdet med den planlagte afgift på finansielle transaktioner for hele EU er indtil videre ikke kommet længere end til direktivet om forstærket samarbejde fra februar 2013, som kun omfatter 11 lande i euroområdet (19). Afgiftens anvendelsesområde bør udvides til mindst at omfatte euroområdet (for at komme ud af de seneste måneders dødvande).

| 3.1.3. | EØSU bifalder forslaget om at ændre direktivet om rentebeskatning (20) med henblik på at forbedre kvaliteten af informationer og sikre en mere effektiv forebyggelse af skatteunddragelse. |
| --- | --- |

3.1.3.

EØSU bifalder forslaget om at ændre direktivet om rentebeskatning (20) med henblik på at forbedre kvaliteten af informationer og sikre en mere effektiv forebyggelse af skatteunddragelse.

3.2.   Skattestruktur: skattegrundlag, satser og fritagelser

| 3.2.1. | EU mister hvert eneste år flere skatteindtægter end USA og andre lande, hvor fænomener som sort økonomi, skattesvig, sort arbejde og skatteunddragelse er mindre udbredte (21). For at undgå et problem som f.eks. skattely kræver det større ensartethed, forenkling og harmonisering landene imellem i deres omfattende og komplekse skattestrukturer. Processen bør begynde med euroområdet og koordineres af Kommissionen og eurogruppen via et europæisk organ for skattemæssig forenkling af den type, som allerede findes i nogle lande (22). |
| --- | --- |

3.2.1.

EU mister hvert eneste år flere skatteindtægter end USA og andre lande, hvor fænomener som sort økonomi, skattesvig, sort arbejde og skatteunddragelse er mindre udbredte (21). For at undgå et problem som f.eks. skattely kræver det større ensartethed, forenkling og harmonisering landene imellem i deres omfattende og komplekse skattestrukturer. Processen bør begynde med euroområdet og koordineres af Kommissionen og eurogruppen via et europæisk organ for skattemæssig forenkling af den type, som allerede findes i nogle lande (22).

| 3.2.2. | Ligeledes vil det efter EØSU's opfattelse være hensigtsmæssigt at prioritere en tilnærmelse af skattepolitikken i forbindelse med det europæiske semester (i forlængelse af nogle af de landespecifikke henstillinger), da det er i dette regi, at man — med støtte fra andre politikområder — bør koordinere anstrengelserne inden for den økonomiske politik mellem medlemsstaterne, hvis man også skal nå Europa 2020-strategiens mål. |
| --- | --- |

3.2.2.

Ligeledes vil det efter EØSU's opfattelse være hensigtsmæssigt at prioritere en tilnærmelse af skattepolitikken i forbindelse med det europæiske semester (i forlængelse af nogle af de landespecifikke henstillinger), da det er i dette regi, at man — med støtte fra andre politikområder — bør koordinere anstrengelserne inden for den økonomiske politik mellem medlemsstaterne, hvis man også skal nå Europa 2020-strategiens mål.

| 3.2.3. | EØSU efterlyser et mere effektivt og lige system, hvor skattereformerne og harmoniseringen sigter mod gennemsigtighed, udvidelse af beskatningsgrundlagene og hindring af aggressiv skatteundgåelse. Det vil bevirke, at skattesatserne kan sættes ned og byrderne omfordeles. |
| --- | --- |

3.2.3.

EØSU efterlyser et mere effektivt og lige system, hvor skattereformerne og harmoniseringen sigter mod gennemsigtighed, udvidelse af beskatningsgrundlagene og hindring af aggressiv skatteundgåelse. Det vil bevirke, at skattesatserne kan sættes ned og byrderne omfordeles.

| 3.2.4. | EØSU anbefaler, at man afhængigt af de enkelte skattesystemers karakter begrænser systemet med fritagelser ved hjælp af grundige økonomiske og sociale cost-benefit-analyser — i tråd med det internationale princip om skatteudgifter, som er blevet konsolideret siden 1968. Man bør i den sammenhæng hæfte sig ved, at skatte- og socialsikringssystemerne ifølge en undersøgelse fra Kommissionen (23) har været i stand til at forhindre en betydelig vækst i markedsuligheden i de fleste EU-medlemsstater i de seneste fem kriseår. |
| --- | --- |

3.2.4.

EØSU anbefaler, at man afhængigt af de enkelte skattesystemers karakter begrænser systemet med fritagelser ved hjælp af grundige økonomiske og sociale cost-benefit-analyser — i tråd med det internationale princip om skatteudgifter, som er blevet konsolideret siden 1968. Man bør i den sammenhæng hæfte sig ved, at skatte- og socialsikringssystemerne ifølge en undersøgelse fra Kommissionen (23) har været i stand til at forhindre en betydelig vækst i markedsuligheden i de fleste EU-medlemsstater i de seneste fem kriseår.

| 3.2.5. | EØSU opfordrer EU til gennem euroområdets repræsentanter at deltage mere aktivt i drøftelser om at afstemme Unionens indsats for harmonisering og forenkling med OECD (24), IMF (25) og G20 (26). Man bør begynde med at drøfte interne afregningspriser, skattesvig, sort økonomi og frem for alt problemerne med hensyn til ligelig fordeling af skattebyrden. |
| --- | --- |

3.2.5.

EØSU opfordrer EU til gennem euroområdets repræsentanter at deltage mere aktivt i drøftelser om at afstemme Unionens indsats for harmonisering og forenkling med OECD (24), IMF (25) og G20 (26). Man bør begynde med at drøfte interne afregningspriser, skattesvig, sort økonomi og frem for alt problemerne med hensyn til ligelig fordeling af skattebyrden.

| 3.2.6. | EØSU mener, at BEPS-handlingsplanen (27) vil få afgørende betydning for kampen mod skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning på globalt niveau. Udvalget opfordrer derfor G20, OECD og alle de europæiske lande til at udbygge handlingsplanen, som kan være kimen til et europæiske organ for momsudligning og bekæmpelse af skattesvig med henblik på at udrydde problemet med karruselsvindel (28) ved transaktioner inden for EU, der er til større skade end den sorte økonomi. |
| --- | --- |

3.2.6.

EØSU mener, at BEPS-handlingsplanen (27) vil få afgørende betydning for kampen mod skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning på globalt niveau. Udvalget opfordrer derfor G20, OECD og alle de europæiske lande til at udbygge handlingsplanen, som kan være kimen til et europæiske organ for momsudligning og bekæmpelse af skattesvig med henblik på at udrydde problemet med karruselsvindel (28) ved transaktioner inden for EU, der er til større skade end den sorte økonomi.

| 3.2.7. | Endelig fører skattefritagelser og -lempelser til reelle satser, som ligger meget lavere end de nominelle satser. De bør afstemmes med EU's mål for beskæftigelse, produktive investeringer, virksomhedernes konkurrenceevne og social inklusion samt med de af EU's politikker, som berører den europæiske sociale model. |
| --- | --- |

3.2.7.

Endelig fører skattefritagelser og -lempelser til reelle satser, som ligger meget lavere end de nominelle satser. De bør afstemmes med EU's mål for beskæftigelse, produktive investeringer, virksomhedernes konkurrenceevne og social inklusion samt med de af EU's politikker, som berører den europæiske sociale model.

3.3.   Selskabsbeskatning

| 3.3.1. | EØSU opfordrer til, at man prioriterer harmoniseringen af selskabsskatten og dermed gør fremskridt i retning af en kohærent budget- og finanspolitisk union (29), således at små og mellemstore virksomheder ikke kommer til at betale de højeste effektive skattesatser. Derudover fordømmer EØSU udtrykkeligt visse medlemsstaters praksis vedrørende tildeling af særlige skattelettelser til udvalgte internationale koncerner, uden at dette offentliggøres, og opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at gøre sit yderste for at sætte en stopper for denne form for praksis. Denne situation fører til en konkurrenceforvridning, som strider imod hele formålet med det indre marked. |
| --- | --- |

3.3.1.

EØSU opfordrer til, at man prioriterer harmoniseringen af selskabsskatten og dermed gør fremskridt i retning af en kohærent budget- og finanspolitisk union (29), således at små og mellemstore virksomheder ikke kommer til at betale de højeste effektive skattesatser. Derudover fordømmer EØSU udtrykkeligt visse medlemsstaters praksis vedrørende tildeling af særlige skattelettelser til udvalgte internationale koncerner, uden at dette offentliggøres, og opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at gøre sit yderste for at sætte en stopper for denne form for praksis. Denne situation fører til en konkurrenceforvridning, som strider imod hele formålet med det indre marked.

| 3.3.1.1. | En af de første og vigtigste foranstaltninger bør være fokus på et fælles konsolideret grundlag for selskabsbeskatning. Dette standpunkt blev officielt fremsat af udvalget i 2006 (30) og blev senere bekræftet (31). Allerede i 1992 blev det i Ruding-rapporten påpeget, at der var behov for fælles regler om fastsættelse af beskatningsgrundlaget, og at man burde starte med minimums- og maksimumsniveauerne for skattesatser. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

En af de første og vigtigste foranstaltninger bør være fokus på et fælles konsolideret grundlag for selskabsbeskatning. Dette standpunkt blev officielt fremsat af udvalget i 2006 (30) og blev senere bekræftet (31). Allerede i 1992 blev det i Ruding-rapporten påpeget, at der var behov for fælles regler om fastsættelse af beskatningsgrundlaget, og at man burde starte med minimums- og maksimumsniveauerne for skattesatser.

| 3.3.1.2. | EØSU foreslår, at de ansvarlige organer med inspiration fra »valutaslangen«, som inden euroens indførelse blev anvendt til at håndtere valutakursudsving, opmuntres til samarbejde om at fastlægge øvre og nedre grænser for selskabsbeskatningen. Man bør også på koordineret vis afskaffe de skattefritagelser, som ikke bidrager til øget beskæftigelse og produktivitet. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

EØSU foreslår, at de ansvarlige organer med inspiration fra »valutaslangen«, som inden euroens indførelse blev anvendt til at håndtere valutakursudsving, opmuntres til samarbejde om at fastlægge øvre og nedre grænser for selskabsbeskatningen. Man bør også på koordineret vis afskaffe de skattefritagelser, som ikke bidrager til øget beskæftigelse og produktivitet.

| 3.3.2. | EØSU bifalder forslaget til et direktiv om moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater, en af de 34 foranstaltninger i En handlingsplan til styrkelse af bekæmpelsen af skattesvig og skatteunddragelse
   (32), som blev fremlagt af Kommissionen sidst i 2012. Udvalget vil imidlertid foretrække gennemførelse via en forordning. |
| --- | --- |

3.3.2.

EØSU bifalder forslaget til et direktiv om moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater, en af de 34 foranstaltninger i En handlingsplan til styrkelse af bekæmpelsen af skattesvig og skatteunddragelse
   (32), som blev fremlagt af Kommissionen sidst i 2012. Udvalget vil imidlertid foretrække gennemførelse via en forordning.

| 3.3.3. | Der er sket flere fremskridt med hensyn til harmoniseringen af moms for den interne EU-handel med varer og tjenesteydelser. Harmoniseringen af skattegrundlag er forbedret, men der er stadig meget store forskelle på afgiftssatserne. |
| --- | --- |

3.3.3.

Der er sket flere fremskridt med hensyn til harmoniseringen af moms for den interne EU-handel med varer og tjenesteydelser. Harmoniseringen af skattegrundlag er forbedret, men der er stadig meget store forskelle på afgiftssatserne.

| 3.3.4. | Endelig anbefaler EØSU, at man af strategiske grunde prioriterer skattemæssige incitamenter til forskning og udvikling (33). |
| --- | --- |

3.3.4.

Endelig anbefaler EØSU, at man af strategiske grunde prioriterer skattemæssige incitamenter til forskning og udvikling (33).

| 3.3.5. | Ved alle planlagte foranstaltninger er det vigtigt at sikre, at disse ikke skader de europæiske virksomheders konkurrenceevne. |
| --- | --- |

3.3.5.

Ved alle planlagte foranstaltninger er det vigtigt at sikre, at disse ikke skader de europæiske virksomheders konkurrenceevne.

3.4.   Personbeskatning og husstandsbeskatning

| 3.4.1. | Fysiske personer er genstand for såvel direkte som indirekte beskatning. Man må ikke glemme, at indirekte skatter har en regressiv karakter, og at især en harmonisering i opadgående retning har en regressiv virkning og vil kunne påvirke befolkningsgrupper med en lav indkomst dramatisk, hvis der ikke gennemføres udlignende indkomsttillæg. |
| --- | --- |

3.4.1.

Fysiske personer er genstand for såvel direkte som indirekte beskatning. Man må ikke glemme, at indirekte skatter har en regressiv karakter, og at især en harmonisering i opadgående retning har en regressiv virkning og vil kunne påvirke befolkningsgrupper med en lav indkomst dramatisk, hvis der ikke gennemføres udlignende indkomsttillæg.

| 3.4.2. | Hvad angår direkte beskatning af fysiske personer begrænser harmoniseringen sig til enkeltstående tilfælde, og ensretningen af skattetrykket er gået i stå. |
| --- | --- |

3.4.2.

Hvad angår direkte beskatning af fysiske personer begrænser harmoniseringen sig til enkeltstående tilfælde, og ensretningen af skattetrykket er gået i stå.

| 3.4.3. | I hvert fald i euroområdet er det nødvendigt at revidere antallet af skattetrin inden for personbeskatningen og de sociale bidrag for at undgå social dumping og udjævne den såkaldte skattekile på arbejde og dermed fremme mobiliteten (34). Denne beskatningstypes progressivitet bør udvides til også at gælde for kapital- og formuebeskatning og dermed atter gøre skat på ejendom, arv og gaver til et kontrolinstrument. Desuden virker denne type skatter mindre dæmpende på efterspørgslen end skat på arbejde. |
| --- | --- |

3.4.3.

I hvert fald i euroområdet er det nødvendigt at revidere antallet af skattetrin inden for personbeskatningen og de sociale bidrag for at undgå social dumping og udjævne den såkaldte skattekile på arbejde og dermed fremme mobiliteten (34). Denne beskatningstypes progressivitet bør udvides til også at gælde for kapital- og formuebeskatning og dermed atter gøre skat på ejendom, arv og gaver til et kontrolinstrument. Desuden virker denne type skatter mindre dæmpende på efterspørgslen end skat på arbejde.

| 3.4.4. | Nødvendigheden af at rette større opmærksomhed mod investeringer snarere end mod forbrug kræver, at man harmoniserer og opretter konvergensslanger for beskatning af indtægter fra opsparing (35), udbyttebeskatning af fysiske personer og grænseoverskridende ydelser af pension. |
| --- | --- |

3.4.4.

Nødvendigheden af at rette større opmærksomhed mod investeringer snarere end mod forbrug kræver, at man harmoniserer og opretter konvergensslanger for beskatning af indtægter fra opsparing (35), udbyttebeskatning af fysiske personer og grænseoverskridende ydelser af pension.

| 3.4.5. | EØSU støtter Kommissionens søgen efter måder at gøre skattestrukturerne mere vækstvenlige på, og bakker op om, at den ser på den rolle, som beskatning kan spille ved konsolideringsbehov i forbindelse med udvidelse af skattegrundlaget, f.eks. i forbindelse med boligbeskatningen. Europa-Kommissionens anbefaling til medlemsstaterne i det europæiske semester var således, at de skulle gøre yderligere brug af tilbagevendende skatter på fast ejendom som en del af en konsolidering eller et skift bort fra beskatning af arbejde (36). |
| --- | --- |

3.4.5.

EØSU støtter Kommissionens søgen efter måder at gøre skattestrukturerne mere vækstvenlige på, og bakker op om, at den ser på den rolle, som beskatning kan spille ved konsolideringsbehov i forbindelse med udvidelse af skattegrundlaget, f.eks. i forbindelse med boligbeskatningen. Europa-Kommissionens anbefaling til medlemsstaterne i det europæiske semester var således, at de skulle gøre yderligere brug af tilbagevendende skatter på fast ejendom som en del af en konsolidering eller et skift bort fra beskatning af arbejde (36).

| 3.4.6. | Desuden foreslår EØSU, at der vedtages yderligere foranstaltninger rettet mod at harmonisere miljøbeskatningen. I den forbindelse bør der tages udgangspunkt i Kommissionens ramme for klima- og energipolitikkerne frem til 2030. |
| --- | --- |

3.4.6.

Desuden foreslår EØSU, at der vedtages yderligere foranstaltninger rettet mod at harmonisere miljøbeskatningen. I den forbindelse bør der tages udgangspunkt i Kommissionens ramme for klima- og energipolitikkerne frem til 2030.

| 3.4.7. | Borgerne vil hjælpe med at bekæmpe det store problem med skattesvig og sort arbejde, hvis der findes en god grund til dette. Det er nødvendigt at styrke instrumenter som f.eks. servicekuponordningen og at rette skattefritagelser og skattefradrag mod andre personstøttetjenester, eftersom disse forener målene om social velfærd og afsløring af sort økonomi. |
| --- | --- |

3.4.7.

Borgerne vil hjælpe med at bekæmpe det store problem med skattesvig og sort arbejde, hvis der findes en god grund til dette. Det er nødvendigt at styrke instrumenter som f.eks. servicekuponordningen og at rette skattefritagelser og skattefradrag mod andre personstøttetjenester, eftersom disse forener målene om social velfærd og afsløring af sort økonomi.

| 3.4.8. | Med henblik på at bekæmpe den uformelle økonomi foreslår EØSU at indføre skattemæssige incitamenter i forbindelse med anvendelse af betalingsformer, som efterlader spor og fremmer finansiel og digital inklusion, f.eks. betalingskort eller mobiltelefoner. Disse incitamenter kunne tage form af harmoniserede skattefradrag eller skattefritagelser for personer og virksomheder, som mindsker anvendelsen af kontanter som betalingsmiddel. |
| --- | --- |

3.4.8.

Med henblik på at bekæmpe den uformelle økonomi foreslår EØSU at indføre skattemæssige incitamenter i forbindelse med anvendelse af betalingsformer, som efterlader spor og fremmer finansiel og digital inklusion, f.eks. betalingskort eller mobiltelefoner. Disse incitamenter kunne tage form af harmoniserede skattefradrag eller skattefritagelser for personer og virksomheder, som mindsker anvendelsen af kontanter som betalingsmiddel.

| 3.4.9. | Desuden kan samarbejdet med borgerne styrkes gennem økonomiske incitamenter, så man kan opdage eventuelle svigagtige transaktioner. Dette kan gøres via metoder, der er almindelige i USA. |
| --- | --- |

3.4.9.

Desuden kan samarbejdet med borgerne styrkes gennem økonomiske incitamenter, så man kan opdage eventuelle svigagtige transaktioner. Dette kan gøres via metoder, der er almindelige i USA.

3.5.   Territorialbeskatning (regioner, stater og EU)

| 3.5.1. | De mange skattemæssige forskelle er en kilde til svig, korruption og sort økonomi. EØSU opfordrer medlemsstaterne i euroområdet til at styrke deres beføjelser på de fire største skatteområder, nemlig direkte beskatning af fysiske og juridiske personer (herunder beskatning af kapitalindkomst og ejendom samt andre formuerelaterede skatter) og indirekte skatter i form af moms og punktafgifter. |
| --- | --- |

3.5.1.

De mange skattemæssige forskelle er en kilde til svig, korruption og sort økonomi. EØSU opfordrer medlemsstaterne i euroområdet til at styrke deres beføjelser på de fire største skatteområder, nemlig direkte beskatning af fysiske og juridiske personer (herunder beskatning af kapitalindkomst og ejendom samt andre formuerelaterede skatter) og indirekte skatter i form af moms og punktafgifter.

| 3.5.2. | Hvis der skal gøres fremskridt med hensyn til den finanspolitiske styring, er medlemsstaterne nødt til gradvist at give afkald på suverænitet. På den måde kan skatteopkrævningen fortsat ligge primært hos medlemsstaterne, mens kontrol, inspektion og fordeling af skatteindtægterne sker i et samarbejde mellem Unionen og medlemsstaterne. Derfor foreslår EØSU, at der oprettes en skattemyndighed på EU-niveau, indledningsvis i euroområdet. |
| --- | --- |

3.5.2.

Hvis der skal gøres fremskridt med hensyn til den finanspolitiske styring, er medlemsstaterne nødt til gradvist at give afkald på suverænitet. På den måde kan skatteopkrævningen fortsat ligge primært hos medlemsstaterne, mens kontrol, inspektion og fordeling af skatteindtægterne sker i et samarbejde mellem Unionen og medlemsstaterne. Derfor foreslår EØSU, at der oprettes en skattemyndighed på EU-niveau, indledningsvis i euroområdet.

| 3.5.3. | I overensstemmelse med nærhedsprincippet er det vigtigt at respektere de lokalt fastsatte skatter, men EØSU anbefaler, at man indleder arbejdet med at forenkle ved at reducere, gruppere og harmonisere en lang række af de eksisterende skattetyper. |
| --- | --- |

3.5.3.

I overensstemmelse med nærhedsprincippet er det vigtigt at respektere de lokalt fastsatte skatter, men EØSU anbefaler, at man indleder arbejdet med at forenkle ved at reducere, gruppere og harmonisere en lang række af de eksisterende skattetyper.

3.6.   Ekstern dimension og forbindelse til de offentlige politikker

| 3.6.1. | En supranational finanspolitik (37) vil være et effektivt instrument til at nå målene i traktaterne, navnlig for politikkerne for samhørighed og bæredygtighed. |
| --- | --- |

3.6.1.

En supranational finanspolitik (37) vil være et effektivt instrument til at nå målene i traktaterne, navnlig for politikkerne for samhørighed og bæredygtighed.

| 3.6.2. | EØSU går ind for, at der oprettes et supplerende budget på føderalt niveau, i det mindste i euroområdet, som kan gøre det muligt at opkræve skatter og gradvist overtage de politikområder, som varetages bedre i fællesskab: arbejdsløshedsforsikring i tilknytning til aktive arbejdsmarkedspolitikker (38), forskning og udvikling, forsvar, en fælles kompensationsmekanisme for rentebyrden (39) osv. |
| --- | --- |

3.6.2.

EØSU går ind for, at der oprettes et supplerende budget på føderalt niveau, i det mindste i euroområdet, som kan gøre det muligt at opkræve skatter og gradvist overtage de politikområder, som varetages bedre i fællesskab: arbejdsløshedsforsikring i tilknytning til aktive arbejdsmarkedspolitikker (38), forskning og udvikling, forsvar, en fælles kompensationsmekanisme for rentebyrden (39) osv.

| 3.6.3. | Sluttelig giver EØSU sin fulde støtte til OECD's og G-20's initiativer for så vidt angår internationalt skattesamarbejde og bekæmpelse af skattesvig. Udvalget opfordrer til, at den automatiske udveksling af skatteoplysninger gøres til en international standard. |
| --- | --- |

3.6.3.

Sluttelig giver EØSU sin fulde støtte til OECD's og G-20's initiativer for så vidt angår internationalt skattesamarbejde og bekæmpelse af skattesvig. Udvalget opfordrer til, at den automatiske udveksling af skatteoplysninger gøres til en international standard.

Bruxelles, den 10. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Ikke desto mindre er systemet alt for stift og besværligt, og det er ikke i stand til hurtigt at sikre den fleksibilitet, som er nødvendig for at kunne håndtere akutte økonomiske omstændigheder og sørge for et hensigtsmæssigt policymix for euroområdet i en situation, hvor medlemsstaterne ikke længere har tilstrækkeligt manøvrerum til at lancere genopretningsplaner for deres økonomier. Konsekvensen er, at der opstår kraftig finansiel ustabilitet.

1

(2)  COM(2013) 165 final.

2

(3)  EØSU's udtalelse om Et instrument for konvergens og konkurrenceevne/Større reformer af den økonomiske politik (EUT C 271 af 19.9.2013, s. 45).

3

(4)  Jf. navnlig artikel 113 og 115 i TEUF.

4

(5)  Punkter af interesse for ECO-underudvalget i de politiske retningslinjer for den næste Europa-Kommission, fremlagt for Europa-Parlamentet af Jean-Claude Juncker. Se også Juncker: En ny start for Europa: Min dagsorden (...), s. 6.

5

En ny start for Europa: Min dagsorden (...)

(6)  EØSU's udtalelse om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (EUT C 24 af 28.1.2012, s. 63).

6

(7)  COM(2011) 121 final.

7

(8)  www.eurofisc.eu

8

(9)  Fiktivt salg i bestemmelseslandet, som resulterer i potentielt ubegrænsede tab for statskassen.

9

(10)  Direktiv 2011/16/EU.

10

(11)  Se EØSU's udtalelser om finanspolitik: Vækst og finanspolitisk tilpasning (EUT C 248 af 25.8.2011, s. 8) og Endelig gennemførelse af Den Økonomiske og Monetære Union — EU's næste lovgivningsperiode samt En plan for en udbygget og egentlig ØMU, COM(2012) 777 final/2, punkt 3.

11

Vækst og finanspolitisk tilpasning

Endelig gennemførelse af Den Økonomiske og Monetære Union — EU's næste lovgivningsperiode

En plan for en udbygget og egentlig ØMU

(12)  Se EØSU's udtalelse om endelig gennemførelse af Den Økonomiske og Monetære Union — EU's næste lovgivningsperiode (EUT C 451 af 16.12.2014, s. 10).

12

(13)  Oplysninger fra 2012, offentliggjort af Eurostat (92/2014) den 16. juni 2014.

13

(14)  COM(2012) 777 final/2.

14

(15)  Alejandro Cercas, Betænkning: PE528.091v02-00.

15

(16)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/annual-report/2014/eurofound-yearbook-2013-living-and-working-in-europe

16

(17)  Se rapport — den 22. oktober 2013 vedtog Kommissionen en afgørelse om at nedsætte en ekspertgruppe, som i år har defineret rækkevidden af sit arbejde og fastlagt sin arbejdsplan. Gruppens endelige udtalelse blev offentliggjort den 28. maj 2014.

17

(18)  http://www.oecd.org/tax/beps-2014-deliverables.htm

18

(19)  COM(2013) 71 final, 2013/0045 (CNS): Belgien, Tyskland, Estland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Østrig, Portugal, Slovenien og Slovakiet.

19

(20)  Beskatning af indtægter fra opsparing — Europa-Kommissionen.

20

(21)  Friedrich Schneider, »Shadow Economies and Corruption all over the World: Empirical Results for 1999 to 2003«, i: special issue of the International Journal of Social Economics (IJSE), Serie 1, Vol. 35, nr. 9, 2008.

21

special issue of the International Journal of Social Economics

(22)  F.eks. kontoret for skatteforenkling i det britiske skattevæsen.

22

(23)  Europa-Kommissionens forskningsnotat 02/2013 »The effect of tax-benefit changes on income distribution in EU countries since the beginning of the economic crisis«.

23

(24)  OECD project on Base Erosion and Profit Shifting (BEPS).

24

(25)  IMF's rolle i internationale skattespørgsmål.

25

(26)  https://www.g20.org/sites/default/files/g20_resources/library/Saint_Petersburg_Declaration_ENG.pdf

26

(27)  OECD's Center for Skattepolitik og Skatteforvaltning.

27

(28)  Fiktivt salg i bestemmelseslandet, som resulterer i potentielt ubegrænsede tab for statskassen.

28

(29)  Se EØSU's erklæring En handlingsplan for Europa, vedtaget på plenarforsamlingen den 29.—30. april 2014. Se også EØSU's udtalelse om Intelligente strategier for finanspolitisk konsolidering — kortlægning af drivkræfter for vækst i Europa (EUT C 248 af 25.8.2011, s. 8).

29

(30)  EØSU's udtalelse om Indførelse af et fælles konsolideret grundlag for selskabsbeskatning i EU (EUT C 88 af 11.4.2006, s. 48).

30

(31)  EØSU's udtalelse om Et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (EUT C 24 af 28.1.2012, s. 63).

31

(32)  COM(2012) 722 final.

32

(33)  Placing taxation at the service of research and development.

33

(34)  Eurogruppens erklæring af 8. juli 2014: Structural reform agenda — Thematic discussions on growth and jobs — Reduction of the tax wedge.

34

Structural reform agenda — Thematic discussions on growth and jobs — Reduction of the tax wedge.

(35)  http://europa.eu/legislation_summaries/taxation/l31050_da.htm

35

(36)  Europa-Kommissionen (2014), Tax reforms in EU Member States, s. 112.

36

(37)  Stefan Collignon, Taking European integration seriously..

37

Taking European integration seriously

(38)  Se EØSU's udtalelser om Endelig gennemførelse af Den Økonomiske og Monetære Union — EU's næste lovgivningsperiode og om Den sociale dimension af Den Europæiske Økonomiske og Monetære Union (EUT C 271 af 19.9.2013, s. 1).

38

(39)  Se EØSU's udtalelse om Genskabelse af vækst (EUT C 143 af 22.5.2012, s. 10).

39

---

BILAG

til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse

Følgende ændringsforslag blev forkastet på plenarforsamlingen, men opnåede dog mindst en fjerdedel af de afgivne stemmer (forretningsordenens artikel 54, stk. 3):

Punkt 1.4

Ændres som følger:

| | »For at afhjælpe svagheder og lukke huller i skattepolitikken i euroområdet er der behov for mere ambitiøse foranstaltninger. Landene bør formindske antallet af skatte- og afgiftstyper og standardisere disse, udvide skattegrundlaget, i højere grad harmonisere skattesatserne og styrke instrumenterne til samarbejde og udveksling af oplysninger for at bekæmpe skatteunddragelse og skattesvig. Det skal i den forbindelse sikres, at den samlede skattebyrde i euroområdet ikke overstiger skattebyrden i nabolandene.« |
| --- | --- |

»For at afhjælpe svagheder og lukke huller i skattepolitikken i euroområdet er der behov for mere ambitiøse foranstaltninger. Landene bør formindske antallet af skatte- og afgiftstyper og standardisere disse, udvide skattegrundlaget, i højere grad harmonisere skattesatserne og styrke instrumenterne til samarbejde og udveksling af oplysninger for at bekæmpe skatteunddragelse og skattesvig. Det skal i den forbindelse sikres, at den samlede skattebyrde i euroområdet ikke overstiger skattebyrden i nabolandene.«

Begrundelse

Eftersom der i forslaget til udtalelse også fremsættes forslag til indførelsen af nye skatter, er det vigtigt, at den samlede skattebyrde i euroområdet ikke overstiger skattebyrden i nabolandene, da dette (en høj skattebyrde) ellers vil kunne få en negativ indvirkning på euroområdet og medføre, at flere virksomheder flytter deres produktion, og arbejdskraften udvandrer.

Afstemningsresultat

| For: | 80 |
| --- | --- |
| Imod: | 129 |
| Hverken for eller imod: | 17 |

For:

80

Imod:

129

Hverken for eller imod:

17

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/33 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/33

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om industrielle ændringer i den europæiske emballageindustri

(initiativudtalelse)

(2015/C 230/05)

| Ordfører: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |
| Medordfører: | Nicola KONSTANTINOU |

Ordfører:

Gonçalo LOBO XAVIER

Medordfører:

Nicola KONSTANTINOU

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 22. januar 2014 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, at udarbejde en initiativudtalelse om:

»Industrielle ændringer i den europæiske emballageindustri«.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringer (CCMI), som vedtog sin udtalelse den 13. november 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december 2014, følgende udtalelse med 119 stemmer for, 1 imod og 4 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Den europæiske emballageindustri står over for en række udfordringer. Med sin afgørende rolle i en række sektorer indtager denne industri en central plads i forbindelse med den europæiske økonomis konkurrenceevne. Europa må bevare sin førerposition i denne industri og bør fastholde tendenserne inden for miljø, bæredygtighed, sikkerhed og branding i emballagesektoren. Efter EØSU's mening bør denne førerposition baseres på fire centrale søjler: ressourceeffektivitet, F&U og innovation, social dialog samt bæredygtighed og tilpasning. |
| --- | --- |

1.1.

Den europæiske emballageindustri står over for en række udfordringer. Med sin afgørende rolle i en række sektorer indtager denne industri en central plads i forbindelse med den europæiske økonomis konkurrenceevne. Europa må bevare sin førerposition i denne industri og bør fastholde tendenserne inden for miljø, bæredygtighed, sikkerhed og branding i emballagesektoren. Efter EØSU's mening bør denne førerposition baseres på fire centrale søjler: ressourceeffektivitet, F&U og innovation, social dialog samt bæredygtighed og tilpasning.

1.1.1.   Ressourceeffektivitet

Da sektorens produkter anvendes til at omslutte, beskytte og bevare andre forbrugsvarer og derefter ofte bortskaffes, spiller sektoren en central rolle med hensyn til at fremme EU-medlemsstaternes genvindingsniveau. Virksomhederne har imidlertid stadig behov for støtte til at opfylde dette mål, og EØSU mener, at Kommissionen i denne forbindelse kan yde bistand ved i højere grad at informere om bedste praksis og om, hvordan de tilgængelige ressourcer udnyttes bedst muligt. Dette kan også gøres ved at fremme miljøhensyn blandt alle interessenter, herunder dem, der driver virksomhed uden for Europa. Ressourceeffektivitet er et afgørende element i emballeringsprocessen og har desuden miljømæssig betydning. Efter EØSU's mening bør Kommissionen udarbejde en politisk ramme for at støtte de forandringer, der kræves for at opfylde målene i Europa 2020-strategien og forny og opretholde en miljøbevidst emballageindustri

1.1.2.   Udfordringer

EØSU er bevidst om de udfordringer, som de stigende energipriser har givet industrien, ikke blot med hensyn til den daglige drift, men også til genvindingsprocessen. EØSU påpeger, at genvindingsprocessen, som er af afgørende betydning for emballageindustrien, organiseres såvel i som uden for EU. Udvalget mener, at EU bør give politisk prioritet til spørgsmålet om afbalancerede energipriser i denne specifikke industri.

Med henblik på yderligere at bidrage til EU's CO2-emissionsmål bør industriens sektorer hver især fastsætte realistiske mål for genvinding i overensstemmelse med målene i EU-lovgivningen (direktivet om emballage og emballageaffald samt affaldsrammedirektivet) i forbindelse med Europa 2020-strategien og derefter fremlægge årlige opgørelser til måling af fremskridtene. Trods den enkelte medlemsstats bestræbelser på at forelægge oplysninger, der offentliggøres årligt af Eurostat, mangler der stadig et element i vurderingen af oplysningerne. Efter EØSU's opfattelse er praksis med at anvende mere emballage end nødvendigt spild af ressourcer. Det er noget, som industrien bør se på og som forbrugerne bør være opmærksomme på. En offentlig oplysningskampagne kunne være en mulighed for at fremhæve de »væsentlige krav«, der fremgår af direktivet om emballage og emballageaffald, med hensyn til »overemballering«. Kommissionen bør f.eks. fastlægge en præcis tidsplan med henblik på at anmode om et totalt forbud mod engangsplastikposer til fordel for genbrugsposer eller bionedbrydelige poser. En sådan tidsplan bør omfatte høringsfaser med arbejdsmarkedets parter og ledsageforanstaltninger i forbindelse med sektorens omstilling.

1.1.3.   Forskning og udvikling og innovation

Det baggrundsarbejde, der er udført i forbindelse denne udtalelse, og drøftelser med interessenter og Kommissionen viser tydeligt, at der ikke foreligger tilstrækkelige tilgængelige oplysninger om en række afgørende spørgsmål. Det ville derfor være nyttigt med støtte fra Kommissionen til udvikling af en bedre metode til indsamling af data om sektoren med henblik på at give arbejdsmarkedets parter relevante oplysninger til sikring af sektorens langsigtede levedygtighed. EØSU mener, at sektorens centrale udfordringer inden for F&U også er betydelige og omfatter effektiv transport af varer, effektive sporbarhedssystemer, omkostningsreduktioner, regulerings- og sikkerhedsspørgsmål samt miljøvenligt design og lang livscyklus for emballage. EØSU mener, at det i betragtning af sådanne specifikke behov og en sådan særlig tilgang er yderst vigtigt, at midlerne fra rammeprogrammet for forskning og innovation, Horisont 2020, prioriteres og åbner nye muligheder for emballageindustrien. Sektorens brancheforeninger og de sædvanlige interessenter bør opfordre til deltagelse i europæiske konsortier med henblik på at fremme innovationsaktiviteter.

Efter EØSU's opfattelse er de løbende investeringer, der kræves for at imødekomme alle eksisterende udfordringer, af afgørende betydning. Det er nødvendigt for sektorens overlevelse på lang sigt, at der foretages kapitalinvesteringer i forbindelse med investeringer i sektorens arbejdsstyrke. Dette kræver ordentlig planlægning og dialog mellem arbejdstagere, arbejdsgivere, regeringer, EU-institutioner og øvrige interesseparter i samfundet, herunder nationale uddannelsesinfrastrukturer.

Det står klart, at emballageindustrien udvikles under pres fra nye tendenser som f.eks. e-handel. Væksten i e-handelen blev påvist i en Eurobarometer-undersøgelse fra 2013, hvoraf det fremgik, at næsten halvdelen af EU's borgere havde foretaget køb på internettet i de foregående seks måneder (1). Kommissionen anfører, at e-handel »er en vigtig drivkraft for udvikling med potentiale for økonomisk vækst og øget beskæftigelse og forventes at nå op på en årlig vækstrate på over 10 % mellem 2013 og 2016« (2). Denne udvikling er måske et incitament til at indføre nye løsninger med sigte på at reducere affaldsmaterialer som f.eks. karton og plastik, og der bør tages hensyn til disse tendenser i F&U-aktiviteterne.

Innovation i emballageindustrien har også vist sig at åbne muligheder for ungdomsbeskæftigelsen. Industrielle designere, materialeingeniører og andre nye erhverv finder en bred vifte af muligheder på det fremtidige marked. EØSU ser en mulighed for innovation i sektorer, som i vid udstrækning anvender emballage, med hensyn til bæredygtighed og udformning.

1.1.4.   Civilt engagement, social dialog i arbejdsstyrken, bæredygtighed og tilpasning

EØSU mener, at den største udfordring for den europæiske sektors arbejdsgivere og arbejdsstyrke er at sikre, at industrien bevarer et konkurrencemæssigt forspring, fuldt ud udnytter teknologiske innovationer og fremstiller bæredygtige varer af høj kvalitet. EØSU mener desuden, at interessenterne bør identificere de nye kvalifikationer, der kræves i sektorens fremtid, så uddannelsessystemerne kan tilpasses denne vitale udfordring. Nye tendenser som f.eks. onlinesalg skaber udfordringer, der bør undersøges grundigt, og deres indflydelse og virkning bør vurderes.

EØSU konkluderer, at hovedparten af emballagevirksomhederne og deres arbejdsstyrke er villige til at tilpasse sig forandringer, men at parterne behøver mere information for at kunne træffe de rette beslutninger for sektoren og beskæftigelsen. En sådan tilpasning til markedsændringer bør foregå med respekt for arbejdstagerne, og faren ved hastige ændringer og flytning bør ligeledes tages i betragtning.

Efter EØSU's opfattelse bør debatten om bæredygtighed i sektoren foregå inden for rammerne af en dialog med civilsamfundet og arbejdsmarkedsparterne på nationalt og europæisk plan. Oprettelsen af et sektorielt socialt dialogudvalg for emballageindustrien kan give mulighed for dette.

2.   Indledning

Hovedformålet med dette dokument er at informere EU-institutionerne om en række anbefalinger, som EØSU/CCMI betragter som afgørende for at fremme den europæiske økonomi og emballageindustrien især. EU må bane vejen og støtte den positive overholdelse af lovgivningen til støtte for økonomien, som foregår på bæredygtig vis, med henblik på at forbedre det indre marked. Tillid til og overholdelse — ikke beskyttelse — af de lovgivningsmæssige krav må være af afgørende betydning.

| 2.1. | Emballageindustrien tjener en bred række formål i vores dagligdag: beskyttelse (hindrer brud, fordærv og kontaminering, øger holdbarheden); promovering (produktingredienser, karakteristika, reklamebudskaber og branding); information (produktidentifikation, tilberedning og anvendelse, ernærings- og opbevaringsoplysninger, sikkerhedsadvarsler, kontaktoplysninger, åbningsvejledning, information om bortskaffelse); orientering (tilberedelse af produktet, servering, opbevaring og antal portioner); anvendelse (information til forbrugere, detailhandlende og transportenheder); håndtering (transport fra producenter til detailhandlende, udstilling på salgsstedet); og reduktion af affaldsmængden (forarbejdning, genanvendelse af biprodukter, oplagring og transportenergi). |
| --- | --- |

2.1.

Emballageindustrien tjener en bred række formål i vores dagligdag: beskyttelse (hindrer brud, fordærv og kontaminering, øger holdbarheden); promovering (produktingredienser, karakteristika, reklamebudskaber og branding); information (produktidentifikation, tilberedning og anvendelse, ernærings- og opbevaringsoplysninger, sikkerhedsadvarsler, kontaktoplysninger, åbningsvejledning, information om bortskaffelse); orientering (tilberedelse af produktet, servering, opbevaring og antal portioner); anvendelse (information til forbrugere, detailhandlende og transportenheder); håndtering (transport fra producenter til detailhandlende, udstilling på salgsstedet); og reduktion af affaldsmængden (forarbejdning, genanvendelse af biprodukter, oplagring og transportenergi).

| 2.2. | På grund af de store forskelle i sektoren kræver emballageindustrien nødvendigvis en bred og varieret tilgang. Da sektoren er af stor betydning, må man udvise forsigtighed og tage hensyn til dens mangfoldighed og behovet for at overholde regler og lovgivning samt naturligvis til dens konkurrenceevne. |
| --- | --- |

2.2.

På grund af de store forskelle i sektoren kræver emballageindustrien nødvendigvis en bred og varieret tilgang. Da sektoren er af stor betydning, må man udvise forsigtighed og tage hensyn til dens mangfoldighed og behovet for at overholde regler og lovgivning samt naturligvis til dens konkurrenceevne.

| 2.3. | De fleste sektorer har en række store spørgsmål til fælles, men de enkelte delsektorer må naturligvis forholde sig til deres egne specifikke problemer. Dette skyldes, at specifikke produkter er underlagt særlige krav, navnlig hvad angår standarder og certificeringer. |
| --- | --- |

2.3.

De fleste sektorer har en række store spørgsmål til fælles, men de enkelte delsektorer må naturligvis forholde sig til deres egne specifikke problemer. Dette skyldes, at specifikke produkter er underlagt særlige krav, navnlig hvad angår standarder og certificeringer.

| 2.4. | Anvendelsen af emballage til formidling af innovation og kvalitet er en mulighed for Europa. Derfor sigter adskillige foranstaltninger mod tydeligt at identificere kvaliteten og innovationsgraden af det produkt, der leveres i en given emballage. Dette er en løbende udfordring, som er afgørende for at kunne skelne EU-produkter fra produkter fra andre dele af verden. |
| --- | --- |

2.4.

Anvendelsen af emballage til formidling af innovation og kvalitet er en mulighed for Europa. Derfor sigter adskillige foranstaltninger mod tydeligt at identificere kvaliteten og innovationsgraden af det produkt, der leveres i en given emballage. Dette er en løbende udfordring, som er afgørende for at kunne skelne EU-produkter fra produkter fra andre dele af verden.

| 2.5. | EØSU mener, at yderligere to spørgsmål indgår i denne debat, nemlig emballageindustriens logistiske aspekt og adgangen til de råstoffer, sektoren anvender.
  Når man tager disse to spørgsmål i betragtning, står det klart, hvorfor den europæiske emballageindustris udfordringer er så omfattende.
  Hovedformålet med dette dokument er at informere EU-institutionerne om en række anbefalinger, som EØSU/CCMI betragter som afgørende med hensyn til at fremme den europæiske økonomi generelt og emballageindustrien især. Som på andre områder må EU endnu engang bane vejen og opfordre til at overholde de regler og den lovgivning, som reelt hjælper økonomien og foregår på bæredygtig vis, med henblik på at fremme det indre marked. Tillid til og overholdelse — ikke beskyttelse — af de lovgivningsmæssige krav bør være nøgleordene. |
| --- | --- |

2.5.

EØSU mener, at yderligere to spørgsmål indgår i denne debat, nemlig emballageindustriens logistiske aspekt og adgangen til de råstoffer, sektoren anvender.

Når man tager disse to spørgsmål i betragtning, står det klart, hvorfor den europæiske emballageindustris udfordringer er så omfattende.

Hovedformålet med dette dokument er at informere EU-institutionerne om en række anbefalinger, som EØSU/CCMI betragter som afgørende med hensyn til at fremme den europæiske økonomi generelt og emballageindustrien især. Som på andre områder må EU endnu engang bane vejen og opfordre til at overholde de regler og den lovgivning, som reelt hjælper økonomien og foregår på bæredygtig vis, med henblik på at fremme det indre marked. Tillid til og overholdelse — ikke beskyttelse — af de lovgivningsmæssige krav bør være nøgleordene.

| 2.6. | Helt konkret er brugte materialer et vigtigt spørgsmål, der kræver omhyggelig gennemgang for at respektere det frie marked og sikre lige vilkår for alle markedsaktører. |
| --- | --- |

2.6.

Helt konkret er brugte materialer et vigtigt spørgsmål, der kræver omhyggelig gennemgang for at respektere det frie marked og sikre lige vilkår for alle markedsaktører.

| 2.7. | Efter EØSU's opfattelse vil etableringen af en koordineret og inklusiv dialog mellem sektorens interessenter sikre, at sektoren forbliver bæredygtig, skaber anstændig beskæftigelse på lang sigt og bliver bedre til at håndtere forandringer samt tilpasse sig forbrugernes behov og samfundets generelle behov. I den forbindelse udnyttes den sociale dialogs potentiale til at styrke sektoren ikke fuldt ud, og det haster med at finde en løsning på dette problem. |
| --- | --- |

2.7.

Efter EØSU's opfattelse vil etableringen af en koordineret og inklusiv dialog mellem sektorens interessenter sikre, at sektoren forbliver bæredygtig, skaber anstændig beskæftigelse på lang sigt og bliver bedre til at håndtere forandringer samt tilpasse sig forbrugernes behov og samfundets generelle behov. I den forbindelse udnyttes den sociale dialogs potentiale til at styrke sektoren ikke fuldt ud, og det haster med at finde en løsning på dette problem.

| 2.8. | Hvis sektoren skal tilpasses forandringer og omdannes for at imødekomme markedets krav, er den eneste måde, hvorpå man kan opnå bæredygtige og rimelige tiltag, en bred tilgang til interessenters deltagelse. For at tackle spørgsmål vedrørende sektoren, dens struktur, konkurrenceevne og relaterede emner såsom beskæftigelse, kvalifikationer, tilpasning samt sektorens og dens arbejdsstyrkes fremtidige overlevelse, bør Kommissionen opfordre til en velstruktureret og -organiseret social dialog. Derudover bør der oprettes en kanal for tovejskommunikation mellem de forskellige aktører og institutioner med henblik på at skabe en platform for interessetilkendegivelse fra en bredere kreds (dvs. samfundet og forbrugerne, arbejdstagerne, arbejdsgiverne, regeringen osv.). På denne måde kan alle berørte parter inddrages i sektoren og dens bredere, centrale rolle i samfundet. |
| --- | --- |

2.8.

Hvis sektoren skal tilpasses forandringer og omdannes for at imødekomme markedets krav, er den eneste måde, hvorpå man kan opnå bæredygtige og rimelige tiltag, en bred tilgang til interessenters deltagelse. For at tackle spørgsmål vedrørende sektoren, dens struktur, konkurrenceevne og relaterede emner såsom beskæftigelse, kvalifikationer, tilpasning samt sektorens og dens arbejdsstyrkes fremtidige overlevelse, bør Kommissionen opfordre til en velstruktureret og -organiseret social dialog. Derudover bør der oprettes en kanal for tovejskommunikation mellem de forskellige aktører og institutioner med henblik på at skabe en platform for interessetilkendegivelse fra en bredere kreds (dvs. samfundet og forbrugerne, arbejdstagerne, arbejdsgiverne, regeringen osv.). På denne måde kan alle berørte parter inddrages i sektoren og dens bredere, centrale rolle i samfundet.

3.   Analyse/rammer

| 3.1. | Den europæiske emballageindustri omfatter en lang række aktiviteter, og selv om den deler lignende problemer med andre industrier, står sektoren på nuværende tidspunkt og på kort og mellemlang sigt over for helt særlige og store udfordringer. Emballageindustrien omfatter glas-, metal-, plastik-, træ- og papiremballagevirksomheder, som samlet beskæftiger mere end 6,5 mio. mennesker i Europa (3) (Eurostat). |
| --- | --- |

3.1.

Den europæiske emballageindustri omfatter en lang række aktiviteter, og selv om den deler lignende problemer med andre industrier, står sektoren på nuværende tidspunkt og på kort og mellemlang sigt over for helt særlige og store udfordringer. Emballageindustrien omfatter glas-, metal-, plastik-, træ- og papiremballagevirksomheder, som samlet beskæftiger mere end 6,5 mio. mennesker i Europa (3) (Eurostat).

| 3.2. | Emballageindustrien dækker ikke blot en række forskellige produkter, men også en vifte af særskilte processer, som anvendes til at fremstille produkter til bestemte markeder og særlige anvendelser, der hver kræver forskellige miljøer og skaber en række udfordringer og karakteristika.
  For eksempel udgør energiforbruget en betydelig omkostningsfaktor for glasemballagevirksomhederne. Desuden bidrager genvinding af glas i høj grad til EU's genvindingsmål og mindsker regionens CO2-fodaftryk, idet op til 80 % af glasemballageaffaldet genvindes. |
| --- | --- |

3.2.

Emballageindustrien dækker ikke blot en række forskellige produkter, men også en vifte af særskilte processer, som anvendes til at fremstille produkter til bestemte markeder og særlige anvendelser, der hver kræver forskellige miljøer og skaber en række udfordringer og karakteristika.

For eksempel udgør energiforbruget en betydelig omkostningsfaktor for glasemballagevirksomhederne. Desuden bidrager genvinding af glas i høj grad til EU's genvindingsmål og mindsker regionens CO2-fodaftryk, idet op til 80 % af glasemballageaffaldet genvindes.

| 3.3. | Forbindelsen mellem de materialer, der anvendes til emballage, er også et vigtigt aspekt, og de øgede transportomkostninger, som er forbundet med transit af materialer, f.eks. bølgepap og -rør, der anvendes til emballage, har haft en negativ virkning på emballageindustrien. Energiomkostningernes indvirkning på hele sektorens forsyningskæde — dvs. den afstand, som produkter, f.eks. trykt materiale, tilbagelægger, inden de anvendes af emballagevirksomhederne — viderebringes således til emballageindustrien. |
| --- | --- |

3.3.

Forbindelsen mellem de materialer, der anvendes til emballage, er også et vigtigt aspekt, og de øgede transportomkostninger, som er forbundet med transit af materialer, f.eks. bølgepap og -rør, der anvendes til emballage, har haft en negativ virkning på emballageindustrien. Energiomkostningernes indvirkning på hele sektorens forsyningskæde — dvs. den afstand, som produkter, f.eks. trykt materiale, tilbagelægger, inden de anvendes af emballagevirksomhederne — viderebringes således til emballageindustrien.

| 3.4. | Metal kan genvindes utallige gange uden, at kvaliteten forringes, hvilket skaber merværdi for sektorens bidrag til EU's genvindingsmål. |
| --- | --- |

3.4.

Metal kan genvindes utallige gange uden, at kvaliteten forringes, hvilket skaber merværdi for sektorens bidrag til EU's genvindingsmål.

| 3.5. | Emballageglas anvendes til fremstilling af flasker, krukker og andre emballageprodukter og er den største sektor i EU's glasindustri. Den står for ca. 60 % af den samlede glasproduktion og beskæftiger 90  000 personer i EU (Eurostat). Beskæftigelsen i glasindustrien generelt er faldet som følge af øget automatisering, konsolidering af industrien og lavpriskonkurrence. Import fra lande uden for EU skaber øget konkurrence, og man har kunnet konstatere en stigning i antallet af produktionsanlæg i lande tæt på eller grænsende op til EU med lavere arbejdsomkostninger og en mere lempelig regulering. Dette skaber overkapacitet på kort sigt og presser priserne nedad.
  Frankrig, Tyskland og Italien er de største producenter i EU. Glas er et ressourceeffektivt materiale og kan genvindes utallige gange. For eksempel udgør energiforbruget en betydelig omkostningsfaktor for glasemballagevirksomhederne og en mindre for andre virksomheder. Genvinding af glas bidrager i høj grad til EU's genvindingsmål og mindsker regionens CO2-fodaftryk, idet op til 80 % af glasemballageaffaldet genvindes. På grund af de materialer, de anvender, og de produkter, der fremstilles, er andre dele af sektoren imidlertid mindre afhængige af energi. |
| --- | --- |

3.5.

Emballageglas anvendes til fremstilling af flasker, krukker og andre emballageprodukter og er den største sektor i EU's glasindustri. Den står for ca. 60 % af den samlede glasproduktion og beskæftiger 90  000 personer i EU (Eurostat). Beskæftigelsen i glasindustrien generelt er faldet som følge af øget automatisering, konsolidering af industrien og lavpriskonkurrence. Import fra lande uden for EU skaber øget konkurrence, og man har kunnet konstatere en stigning i antallet af produktionsanlæg i lande tæt på eller grænsende op til EU med lavere arbejdsomkostninger og en mere lempelig regulering. Dette skaber overkapacitet på kort sigt og presser priserne nedad.

Frankrig, Tyskland og Italien er de største producenter i EU. Glas er et ressourceeffektivt materiale og kan genvindes utallige gange. For eksempel udgør energiforbruget en betydelig omkostningsfaktor for glasemballagevirksomhederne og en mindre for andre virksomheder. Genvinding af glas bidrager i høj grad til EU's genvindingsmål og mindsker regionens CO2-fodaftryk, idet op til 80 % af glasemballageaffaldet genvindes. På grund af de materialer, de anvender, og de produkter, der fremstilles, er andre dele af sektoren imidlertid mindre afhængige af energi.

| 3.6. | Hvad angår anvendelsen af papir og lignende materialer, er sektorens forsyningskæde kompliceret, idet de virksomheder, som er ansvarlige for fremstillingen af papir- og papemballage — til produkter såsom kartoner, bølgepap, æskekarton og containerboard — har tendens til selv at fremstille papir og er en del af en kredsløbsproces, der involverer defibrering og fjernelse af tryksværte fra brugte materialer samt anvendelse af råstoffer fra træ. |
| --- | --- |

3.6.

Hvad angår anvendelsen af papir og lignende materialer, er sektorens forsyningskæde kompliceret, idet de virksomheder, som er ansvarlige for fremstillingen af papir- og papemballage — til produkter såsom kartoner, bølgepap, æskekarton og containerboard — har tendens til selv at fremstille papir og er en del af en kredsløbsproces, der involverer defibrering og fjernelse af tryksværte fra brugte materialer samt anvendelse af råstoffer fra træ.

| 3.7. | På den anden side har plastikemballage også sine særlige karakteristika, idet ikke alle delsektorer i emballageindustrien er repræsenteret af flere brancheforeninger. Plastikemballage forsyner andre end de ovennævnte markeder, og slutbrugerne er f.eks. bilproducenter, kosmetikvirksomheder og virksomheder, der producerer sundhedsprodukter og æsker til færdigpakkede fødevarer. Foreløbig er der blot en enkelt brancheforening for denne delsektor. Plastikemballage er desuden forbundet med miljømæssige spørgsmål, f.eks. fremstillingen af plastikposer til indkøb og de vanskeligheder, som er forbundet med deres bortskaffelse og nedbrydelsen af deres bestanddele. |
| --- | --- |

3.7.

På den anden side har plastikemballage også sine særlige karakteristika, idet ikke alle delsektorer i emballageindustrien er repræsenteret af flere brancheforeninger. Plastikemballage forsyner andre end de ovennævnte markeder, og slutbrugerne er f.eks. bilproducenter, kosmetikvirksomheder og virksomheder, der producerer sundhedsprodukter og æsker til færdigpakkede fødevarer. Foreløbig er der blot en enkelt brancheforening for denne delsektor. Plastikemballage er desuden forbundet med miljømæssige spørgsmål, f.eks. fremstillingen af plastikposer til indkøb og de vanskeligheder, som er forbundet med deres bortskaffelse og nedbrydelsen af deres bestanddele.

| 3.8. | I denne situation har denne mangfoldighed af produktionsprocesser skabt et væld af erhvervsorganisationer, som i sig selv skaber hindringer for samarbejde mellem virksomheder og arbejdstagerrepræsentanter om vigtige emner som f.eks. miljømæssig bæredygtighed og forandringsledelse. Det store antal handelsrepræsentationer vidner om segmenteringen af emballageindustriens delsektorer som f.eks. metalpakkevirksomheder. For eksempel fremstiller aluminiumsproducenterne ofte også aluminiumemballage og har deres egen brancheorganisation (European Aluminium Association). Specialister inden for metalemballage, der producerer drikkevaredåser (af stål og aluminium), har imidlertid deres egen brancheorganisation, og det samme gør sig gældende for emballagevirksomheder, der har specialiseret sig i stålprodukter. |
| --- | --- |

3.8.

I denne situation har denne mangfoldighed af produktionsprocesser skabt et væld af erhvervsorganisationer, som i sig selv skaber hindringer for samarbejde mellem virksomheder og arbejdstagerrepræsentanter om vigtige emner som f.eks. miljømæssig bæredygtighed og forandringsledelse. Det store antal handelsrepræsentationer vidner om segmenteringen af emballageindustriens delsektorer som f.eks. metalpakkevirksomheder. For eksempel fremstiller aluminiumsproducenterne ofte også aluminiumemballage og har deres egen brancheorganisation (European Aluminium Association). Specialister inden for metalemballage, der producerer drikkevaredåser (af stål og aluminium), har imidlertid deres egen brancheorganisation, og det samme gør sig gældende for emballagevirksomheder, der har specialiseret sig i stålprodukter.

| 3.9. | På grund af sektorens betydning, både med hensyn til dens bidrag til BNP og til beskæftigelsen, kræver disse sektorspecifikke spørgsmål særlig opmærksomhed. Emballageindustrien, som i høj grad er en segmenteret sektor, tjener imidlertid upstream-virksomhedernes behov på tværs af økonomierne og langt ud over dens traditionelle markeder. |
| --- | --- |

3.9.

På grund af sektorens betydning, både med hensyn til dens bidrag til BNP og til beskæftigelsen, kræver disse sektorspecifikke spørgsmål særlig opmærksomhed. Emballageindustrien, som i høj grad er en segmenteret sektor, tjener imidlertid upstream-virksomhedernes behov på tværs af økonomierne og langt ud over dens traditionelle markeder.

| 3.10. | Produktemballage tjener en række behov og vedrører områder såsom produktbeskyttelse (hindrer brud, fordærv og kontaminering), reklameoplysninger (produktidentifikation, branding, tilberedning, anvendelse, ernærings- og sikkerhedsoplysninger), oplysninger om håndtering (transport og udstilling på salgsstedet), reduktion af mængden af emballageaffald (forarbejdning, opbevaring og transportenergi). I forbindelse med bestræbelserne på at reducere CO2-emissionerne spiller emballageudformning en stor rolle med hensyn til at udnytte den plads, der er til rådighed for transport af varer, maksimalt. Selve emballagens rolle i forbindelse med reduktion af mængden af affald er blevet aktuel, idet onlinevirksomheder som f.eks. Amazon er blevet meget store emballagebrugere, og spørgsmålet om »den ansvarlige part« bør tages op.
  For eksempel anvender Amazon certificeret emballage, der let kan åbnes. Ved at fjerne plastik og stropper har Amazon siden 2008 radikalt ændret emballagen på 2 00  000 produkter fra 2  000 producenter og reducerer dermed kartonforbruget med 5,4 mio. kvadratmeter, standardmaterialer med 11  203,7 t og den samlede mængde æsker med 4 10  000 kubikmeter. I praksis bærer forbrugerne det endelige ansvar for affaldsemballage, men producenterne og forbrugerne i de mellemliggende led bør interessere sig for den mængde emballage, som i sidste ende bliver til affald. |
| --- | --- |

3.10.

Produktemballage tjener en række behov og vedrører områder såsom produktbeskyttelse (hindrer brud, fordærv og kontaminering), reklameoplysninger (produktidentifikation, branding, tilberedning, anvendelse, ernærings- og sikkerhedsoplysninger), oplysninger om håndtering (transport og udstilling på salgsstedet), reduktion af mængden af emballageaffald (forarbejdning, opbevaring og transportenergi). I forbindelse med bestræbelserne på at reducere CO2-emissionerne spiller emballageudformning en stor rolle med hensyn til at udnytte den plads, der er til rådighed for transport af varer, maksimalt. Selve emballagens rolle i forbindelse med reduktion af mængden af affald er blevet aktuel, idet onlinevirksomheder som f.eks. Amazon er blevet meget store emballagebrugere, og spørgsmålet om »den ansvarlige part« bør tages op.

For eksempel anvender Amazon certificeret emballage, der let kan åbnes. Ved at fjerne plastik og stropper har Amazon siden 2008 radikalt ændret emballagen på 2 00  000 produkter fra 2  000 producenter og reducerer dermed kartonforbruget med 5,4 mio. kvadratmeter, standardmaterialer med 11  203,7 t og den samlede mængde æsker med 4 10  000 kubikmeter. I praksis bærer forbrugerne det endelige ansvar for affaldsemballage, men producenterne og forbrugerne i de mellemliggende led bør interessere sig for den mængde emballage, som i sidste ende bliver til affald.

| 3.11. | Det kræver en grundig undersøgelse af ovennævnte problemer at skabe sig et overblik over den aktuelle situation og fremføre potentielle løsninger for at sikre, at den europæiske emballageindustri forbliver konkurrencedygtig og bæredygtig ud fra et miljømæssigt synspunkt og tilbyder de tusindvis af arbejdstagere, der er afhængige af den, anstændig beskæftigelse. |
| --- | --- |

3.11.

Det kræver en grundig undersøgelse af ovennævnte problemer at skabe sig et overblik over den aktuelle situation og fremføre potentielle løsninger for at sikre, at den europæiske emballageindustri forbliver konkurrencedygtig og bæredygtig ud fra et miljømæssigt synspunkt og tilbyder de tusindvis af arbejdstagere, der er afhængige af den, anstændig beskæftigelse.

| 3.12. | Enhver ændring i råstoffernes tilgængelighed vil påvirke både prisen på og tilgængeligheden af færdige emballageprodukter og risikerer i alvorlig grad at forstyrre industriens aktiviteter. Følgelig bør der foretages en undersøgelse af råstoffernes drivkræfter og tendenser for at sætte industrien i stand til at foregribe fremtidige ændringer og undgå en dermed forbundet og potentiel forstyrrelse. Metalemballageindustrien er eksempelvis underlagt særligt pres fra store stigninger i såvel råstof- som energipriserne. |
| --- | --- |

3.12.

Enhver ændring i råstoffernes tilgængelighed vil påvirke både prisen på og tilgængeligheden af færdige emballageprodukter og risikerer i alvorlig grad at forstyrre industriens aktiviteter. Følgelig bør der foretages en undersøgelse af råstoffernes drivkræfter og tendenser for at sætte industrien i stand til at foregribe fremtidige ændringer og undgå en dermed forbundet og potentiel forstyrrelse. Metalemballageindustrien er eksempelvis underlagt særligt pres fra store stigninger i såvel råstof- som energipriserne.

| 3.13. | I 2012 lancerede Kommissionen det europæiske innovationspartnerskab om råstoffer med det formål at håndtere de udfordringer, som er forbundet med forsyning af træbaserede og mineralske råstoffer. |
| --- | --- |

3.13.

I 2012 lancerede Kommissionen det europæiske innovationspartnerskab om råstoffer med det formål at håndtere de udfordringer, som er forbundet med forsyning af træbaserede og mineralske råstoffer.

| 3.14. | Efterspørgslen, navnlig fra Asien, har fået prisen på sekundære råstoffer til papiremballage, hvis producenter ikke blot kan videreføre disse ekstra omkostninger til deres kunder, til at stige. Den kinesiske efterspørgsel har i høj grad medvirket til at hæve prisen på genvundne materialer fra papiremballage (prisen på genvundet papir er næsten fordoblet siden 2006, mens prisen på genbrugspapir i samme periode er steget med næsten 50 %). Disse stigninger vil sandsynligvis fortsætte i den nærmeste fremtid. |
| --- | --- |

3.14.

Efterspørgslen, navnlig fra Asien, har fået prisen på sekundære råstoffer til papiremballage, hvis producenter ikke blot kan videreføre disse ekstra omkostninger til deres kunder, til at stige. Den kinesiske efterspørgsel har i høj grad medvirket til at hæve prisen på genvundne materialer fra papiremballage (prisen på genvundet papir er næsten fordoblet siden 2006, mens prisen på genbrugspapir i samme periode er steget med næsten 50 %). Disse stigninger vil sandsynligvis fortsætte i den nærmeste fremtid.

4.   Sektorbehov og tendenser

| 4.1. | Ifølge Eurostat beskæftiger metalemballage (herunder stål og aluminium) til emballageindustrien ca. 60  000 personer i EU ud af et samlet antal på 3 55  000 i den europæiske stålindustri, og paraplyorganisationen »Metal Packaging Europe« skønner, at 80  000 personer er beskæftiget i aluminiumsindustrien — et tal, der kan udvides til 2 55  000 ansatte, hvis man tæller hele den europæiske aluminiumværdikæde med. Sektoren har lidt og lider fortsat tab af arbejdspladser, enten som et resultat af konsolidering i sektoren eller på grund af oversøisk konkurrence (4). |
| --- | --- |

4.1.

Ifølge Eurostat beskæftiger metalemballage (herunder stål og aluminium) til emballageindustrien ca. 60  000 personer i EU ud af et samlet antal på 3 55  000 i den europæiske stålindustri, og paraplyorganisationen »Metal Packaging Europe« skønner, at 80  000 personer er beskæftiget i aluminiumsindustrien — et tal, der kan udvides til 2 55  000 ansatte, hvis man tæller hele den europæiske aluminiumværdikæde med. Sektoren har lidt og lider fortsat tab af arbejdspladser, enten som et resultat af konsolidering i sektoren eller på grund af oversøisk konkurrence (4).

| 4.2. | Udfordringen for sektorens arbejdsgivere og arbejdsstyrke i Europa består i at sikre, at sektoren bevarer sit konkurrencemæssige forspring, fuldt ud udnytter de teknologiske innovationer og fremstiller miljømæssigt bæredygtige varer af høj kvalitet. |
| --- | --- |

4.2.

Udfordringen for sektorens arbejdsgivere og arbejdsstyrke i Europa består i at sikre, at sektoren bevarer sit konkurrencemæssige forspring, fuldt ud udnytter de teknologiske innovationer og fremstiller miljømæssigt bæredygtige varer af høj kvalitet.

| 4.3. | Konkurrence fra oversøiske lande presser fortsat arbejdsvilkårene for sektorens arbejdsstyrke nedad — de vilkår, der giver os mulighed for at skabe velfærd, anvende innovative teknologier og — helt grundlæggende — opretholde sektorens funktion og bæredygtige fremtid for de kommende generationer. |
| --- | --- |

4.3.

Konkurrence fra oversøiske lande presser fortsat arbejdsvilkårene for sektorens arbejdsstyrke nedad — de vilkår, der giver os mulighed for at skabe velfærd, anvende innovative teknologier og — helt grundlæggende — opretholde sektorens funktion og bæredygtige fremtid for de kommende generationer.

| 4.4. | Den europæiske emballagesektor lider stadig af overkapacitet, hvilket vanskeliggør problemet med oversøisk konkurrence yderligere og forringer lønninger og arbejdsvilkår. Den faldende beskæftigelse i sektoren illustrerer konsekvenserne af både konkurrence og overkapacitet. |
| --- | --- |

4.4.

Den europæiske emballagesektor lider stadig af overkapacitet, hvilket vanskeliggør problemet med oversøisk konkurrence yderligere og forringer lønninger og arbejdsvilkår. Den faldende beskæftigelse i sektoren illustrerer konsekvenserne af både konkurrence og overkapacitet.

| 4.5. | Emballageindustrien har potentiale til at give Europas økonomier mere omfattende fordele på grund af dens evne til at genanvende materialer. Flere og flere emballagematerialer genanvendes eller er selv produkter af genvundne materialer fra andre fremstillingsindustrier. De miljømæssige fordele ved genvinding er forholdsvis åbenlyse og fremgår jævnligt af Kommissionens dokumenter. Emballageindustrien kan imidlertid forbedre medlemsstaternes genvindingsniveauer. Samtidig har den potentiale til at bryde den cirkulære økonomis lukkede kredsløb ved at forhindre eksport af tvivlsomme affaldsmaterialer og nægte importører af emballage, der ikke følger bedste praksis på miljøområdet, adgang til de europæiske markeder (5). Metal- og aluminiumsemballagevirksomheder, hvis produkter udgør 16 % af den samlede mængde aluminiumsprodukter i Europa, benytter sig både af udvinding af råstoffer (bauxit) og genvinding af metalskrot. |
| --- | --- |

4.5.

Emballageindustrien har potentiale til at give Europas økonomier mere omfattende fordele på grund af dens evne til at genanvende materialer. Flere og flere emballagematerialer genanvendes eller er selv produkter af genvundne materialer fra andre fremstillingsindustrier. De miljømæssige fordele ved genvinding er forholdsvis åbenlyse og fremgår jævnligt af Kommissionens dokumenter. Emballageindustrien kan imidlertid forbedre medlemsstaternes genvindingsniveauer. Samtidig har den potentiale til at bryde den cirkulære økonomis lukkede kredsløb ved at forhindre eksport af tvivlsomme affaldsmaterialer og nægte importører af emballage, der ikke følger bedste praksis på miljøområdet, adgang til de europæiske markeder (5). Metal- og aluminiumsemballagevirksomheder, hvis produkter udgør 16 % af den samlede mængde aluminiumsprodukter i Europa, benytter sig både af udvinding af råstoffer (bauxit) og genvinding af metalskrot.

| 4.6. | Forbrugerbeskyttelse i form af udlevering af afgørende produktoplysninger eller råd om produktanvendelse udgør i øvrigt et betragteligt og vigtigt aspekt af den europæiske emballageindustri. Forbrugerne forventer med rette, at emballagen beskytter de varer, de køber, og med hensyn til føde- og drikkevarer at den bevarer og forhindrer sundhedsmæssige risici forbundet med kontaminerede levnedsmidler. Forhandlerne har lignende forventninger, men forventer desuden, at emballagen om de produkter, de sælger, maksimerer produktets holdbarhed. |
| --- | --- |

4.6.

Forbrugerbeskyttelse i form af udlevering af afgørende produktoplysninger eller råd om produktanvendelse udgør i øvrigt et betragteligt og vigtigt aspekt af den europæiske emballageindustri. Forbrugerne forventer med rette, at emballagen beskytter de varer, de køber, og med hensyn til føde- og drikkevarer at den bevarer og forhindrer sundhedsmæssige risici forbundet med kontaminerede levnedsmidler. Forhandlerne har lignende forventninger, men forventer desuden, at emballagen om de produkter, de sælger, maksimerer produktets holdbarhed.

| 4.7. | Industriens fremtidige udformning og struktur afhænger i mere eller mindre grad af innovation og investering i teknologi. 3D-printning åbner for eksempel muligheder for sektoren og forbrugerne, men en vellykket indførelse og drift heraf i sektoren afhænger i høj grad af samarbejdet i sektoren og af forbrugernes forventninger. Industrien bør drage fordel af de tilgængelige teknologier og tilpasse sig via en reel dialog. |
| --- | --- |

4.7.

Industriens fremtidige udformning og struktur afhænger i mere eller mindre grad af innovation og investering i teknologi. 3D-printning åbner for eksempel muligheder for sektoren og forbrugerne, men en vellykket indførelse og drift heraf i sektoren afhænger i høj grad af samarbejdet i sektoren og af forbrugernes forventninger. Industrien bør drage fordel af de tilgængelige teknologier og tilpasse sig via en reel dialog.

| 4.8. | Der udvikles stadig god praksis med henblik på at omdanne sektoren og tilpasse sig forandringer, men en maksimering af potentialet kræver bistand fra de europæiske institutioner. EU kan tilbyde bistand i form af finansiel støtte eller oprettelse af et forum med henblik på yderligere at udvikle drøftelserne mellem arbejdsmarkedets parter, og sektoren bør samarbejde med EU i denne proces. |
| --- | --- |

4.8.

Der udvikles stadig god praksis med henblik på at omdanne sektoren og tilpasse sig forandringer, men en maksimering af potentialet kræver bistand fra de europæiske institutioner. EU kan tilbyde bistand i form af finansiel støtte eller oprettelse af et forum med henblik på yderligere at udvikle drøftelserne mellem arbejdsmarkedets parter, og sektoren bør samarbejde med EU i denne proces.

| 4.9. | Bæredygtige gode løsninger kan kun opnås, hvis industriens to sider arbejder sammen, og det giver en social dialog på nationalt plan og på EU-plan mulighed for. Derfor er oprettelsen af et sektorielt socialt dialogudvalg for emballageindustrien af afgørende betydning for at kunne begynde at behandle en række af de problemer, der omtales i dette dokument. |
| --- | --- |

4.9.

Bæredygtige gode løsninger kan kun opnås, hvis industriens to sider arbejder sammen, og det giver en social dialog på nationalt plan og på EU-plan mulighed for. Derfor er oprettelsen af et sektorielt socialt dialogudvalg for emballageindustrien af afgørende betydning for at kunne begynde at behandle en række af de problemer, der omtales i dette dokument.

Bruxelles, den 10. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Eurobarometer 398 »indre marked« (oktober 2013).

1

(2)  Notat 13-1151, Europa-Kommissionen, citeret i Kommissionens meddelelse »En køreplan for gennemførsel af det indre marked for pakkelevering« (COM(2013) 886 final).

2

(3)  Heraf er 7 00  000 direkte beskæftigede.

3

(4)  Tal fra Eurostat fra det seneste årti viser et støt fald i beskæftigelsen inden for fremstilling af bølge-, plastik-, metal-, glas- og træemballage. Det samlede antal beskæftigede i disse delsektorer i emballageindustrien er faldet med 1,2 mio. siden 2003.

4

(5)  Selvom lovgivningen skal sikre, at emballagematerialerne opfylder miljøstandarderne, følger de europæiske pakkevirksomheder desuden en række retningslinjer for at reducere emissionerne og fremme bedste praksis på miljøområdet. Konkurrenter uden for EU kan vælge ikke at tilslutte sig de frivillige kodekser og standarder, som europæiske virksomheder følger, selv om det kræves, at de overholder den europæiske lovgivning.

5

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/39

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om træindustriens bidrag til kulstofbalancen

(initiativudtalelse)

(2015/C 230/06)

| Ordfører: | Ludvík JÍROVEC |
| --- | --- |
| Medordfører: | Patrizio PESCI |

Ordfører:

Ludvík JÍROVEC

Medordfører:

Patrizio PESCI

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 27. februar 2014 i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 29, stk. 2, at udarbejde en initiativudtalelse om:

»Træindustriens bidrag til kulstofbalancen«.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringer (CCMI), som vedtog sin udtalelse den 13. november 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december 2014, følgende udtalelse med 119 stemmer for, 1 imod og 5 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | For at maksimere fordelene ved træprodukter i kulstofbalancen og øge den europæiske træindustris konkurrenceevne (1) samt evne til at sætte gang i innovation har Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg opstillet følgende anbefalinger. |
| --- | --- |

1.1.

For at maksimere fordelene ved træprodukter i kulstofbalancen og øge den europæiske træindustris konkurrenceevne (1) samt evne til at sætte gang i innovation har Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg opstillet følgende anbefalinger.

| 1.2. | EØSU er klar over, at den europæiske og nationale lovgivning har stor indvirkning på træindustrierne. Derfor opfordrer EØSU medlemsstaterne til at undersøge alle muligheder knyttet til brugen af træ som miljøvenligt materiale for at styrke branchens konkurrenceevne, fremme beskæftigelsen og støtte investeringer i forskning og innovation. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU er klar over, at den europæiske og nationale lovgivning har stor indvirkning på træindustrierne. Derfor opfordrer EØSU medlemsstaterne til at undersøge alle muligheder knyttet til brugen af træ som miljøvenligt materiale for at styrke branchens konkurrenceevne, fremme beskæftigelsen og støtte investeringer i forskning og innovation.

| 1.3. | EØSU opfordrer Kommissionen til i samråd med interessenterne at udarbejde europæiske retningslinjer om træforsyning for at øge træforsyningen og fremme bæredygtig anvendelse af træressourcer. De bør omfatte principper for ressourceeffektivitet. Der bør tages hensyn til anbefalingerne i Good practice guidance on the sustainable mobilisation of wood in Europe (2010), og de bør om nødvendigt styrkes. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU opfordrer Kommissionen til i samråd med interessenterne at udarbejde europæiske retningslinjer om træforsyning for at øge træforsyningen og fremme bæredygtig anvendelse af træressourcer. De bør omfatte principper for ressourceeffektivitet. Der bør tages hensyn til anbefalingerne i Good practice guidance on the sustainable mobilisation of wood in Europe (2010), og de bør om nødvendigt styrkes.

| 1.4. | EØSU minder om vigtigheden af at udelukke »paller og genbrugstræ« fra definitionen af »tertiær biomasse«. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU minder om vigtigheden af at udelukke »paller og genbrugstræ« fra definitionen af »tertiær biomasse«.

| 1.5. | Som EØSU allerede konstaterede i initiativudtalelsen »Muligheder og udfordringer for en mere konkurrencedygtig europæisk træbearbejdnings- og møbelsektor« vedtaget i oktober 2011 (2) og i tråd med principperne i den nyligt offentliggjorte meddelelse om »Omstilling til en cirkulær økonomi: et program for et Europa uden affaldsproduktion« påpeger EØSU det forhold, at anvendelsen af kaskadeprincippet (brug, genbrug, genanvendelse og energiudnyttelse) — når det er økonomisk og teknisk muligt i overensstemmelse med specifikke nationale og regionale karakteristika — udgør den bedste måde at maksimere ressourceeffektiv anvendelse af træ. EØSU konstaterer med tilfredshed, at dets anmodning om at få anerkendt betydningen af kaskadeprincippet i forbindelse med træ er medtaget i en række EU-dokumenter om bl.a. en industriel renæssance i Europa, den nye skovstrategi, og i Kommissionens tjenestegrenes arbejdsdokument »A blueprint for the EU forest-based industries (woodworking, furniture, pulp & paper manufacturing and converting, printing)«, som ledsager Kommissionens dokument »En ny EU-skovstrategi: for skove og den skovbaserede sektor«. Udvalget stiller sig dog afvisende over for enhver form for juridisk bindende regler og går ind for et åbent marked og frihed for markedsdeltagerne. |
| --- | --- |

1.5.

Som EØSU allerede konstaterede i initiativudtalelsen »Muligheder og udfordringer for en mere konkurrencedygtig europæisk træbearbejdnings- og møbelsektor« vedtaget i oktober 2011 (2) og i tråd med principperne i den nyligt offentliggjorte meddelelse om »Omstilling til en cirkulær økonomi: et program for et Europa uden affaldsproduktion« påpeger EØSU det forhold, at anvendelsen af kaskadeprincippet (brug, genbrug, genanvendelse og energiudnyttelse) — når det er økonomisk og teknisk muligt i overensstemmelse med specifikke nationale og regionale karakteristika — udgør den bedste måde at maksimere ressourceeffektiv anvendelse af træ. EØSU konstaterer med tilfredshed, at dets anmodning om at få anerkendt betydningen af kaskadeprincippet i forbindelse med træ er medtaget i en række EU-dokumenter om bl.a. en industriel renæssance i Europa, den nye skovstrategi, og i Kommissionens tjenestegrenes arbejdsdokument »A blueprint for the EU forest-based industries (woodworking, furniture, pulp & paper manufacturing and converting, printing)«, som ledsager Kommissionens dokument »En ny EU-skovstrategi: for skove og den skovbaserede sektor«. Udvalget stiller sig dog afvisende over for enhver form for juridisk bindende regler og går ind for et åbent marked og frihed for markedsdeltagerne.

| 1.6. | Muligheder for forvaltning af byggematerialer bør indbefatte foranstaltninger til at undgå, at materialer, der kan genanvendes, såsom træ, ender på lossepladser. EØSU opfordrer Kommissionen og interesserede aktører til at udstikke retningslinjer og anbefalinger om indsamling af træaffald og løsninger til behandling af træ fra genvundne forbrugsvarer. |
| --- | --- |

1.6.

Muligheder for forvaltning af byggematerialer bør indbefatte foranstaltninger til at undgå, at materialer, der kan genanvendes, såsom træ, ender på lossepladser. EØSU opfordrer Kommissionen og interesserede aktører til at udstikke retningslinjer og anbefalinger om indsamling af træaffald og løsninger til behandling af træ fra genvundne forbrugsvarer.

| 1.7. | EØSU anmoder Kommissionen om at indføre en standard, som korrekt afspejler lukkede rums akustiske karakteristika, i og med at træ kan spille en væsentlig rolle inden for lydisolering. Træ har nemlig den evne, at det kan lydisolere rum fra ekstern støj og mindske efterklangstiden. Anvendelsesmulighederne for træ bør udforskes. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU anmoder Kommissionen om at indføre en standard, som korrekt afspejler lukkede rums akustiske karakteristika, i og med at træ kan spille en væsentlig rolle inden for lydisolering. Træ har nemlig den evne, at det kan lydisolere rum fra ekstern støj og mindske efterklangstiden. Anvendelsesmulighederne for træ bør udforskes.

| 1.8. | EØSU opfordrer medlemsstater og interessenter til at udarbejde nationale handlingsplaner med henblik på at øge anvendelsen af træ i bygninger og grønne infrastrukturer. De lokale myndigheder bør inddrages direkte i gennemførelsen af disse handlingsplaner. |
| --- | --- |

1.8.

EØSU opfordrer medlemsstater og interessenter til at udarbejde nationale handlingsplaner med henblik på at øge anvendelsen af træ i bygninger og grønne infrastrukturer. De lokale myndigheder bør inddrages direkte i gennemførelsen af disse handlingsplaner.

| 1.9. | I erkendelse af, at byggefirmaer og arkitekter ikke er lige så fortrolige med træ som med andre materialer, opfordrer EØSU medlemsstaterne til at iværksætte initiativer til at fremme en trækultur. Endvidere bør repræsentanterne for de europæiske træforarbejdningsindustrier og de europæiske arbejdsmarkedsparter udforme koordinerede nationale kampagner for at give sektoren et mere attraktivt image. |
| --- | --- |

1.9.

I erkendelse af, at byggefirmaer og arkitekter ikke er lige så fortrolige med træ som med andre materialer, opfordrer EØSU medlemsstaterne til at iværksætte initiativer til at fremme en trækultur. Endvidere bør repræsentanterne for de europæiske træforarbejdningsindustrier og de europæiske arbejdsmarkedsparter udforme koordinerede nationale kampagner for at give sektoren et mere attraktivt image.

2.   Beskrivelse af den europæiske træindustri. Udfordringer og muligheder. EU-lovgivningens mulige indvirkning på branchens konkurrenceevne

| 2.1. | De europæiske træindustrier har en årlig omsætning på omkring 122 mia. euro med en produktionsværdi på over 115 mia. euro. Ifølge Eurostat var der over 3 11  000 træindustrivirksomheder i 2012. Møbelindustrien omfattede tillige omkring 1 26  000 virksomheder. Inden for træindustrien i snæver forstand tegnede savværksindustrien sig for omtrent 40  000 virksomheder, mens de øvrige undersektorer for træprodukter tegnede sig for omkring 1 45  000 virksomheder. Trods forbedringer afspejler disse tal muligvis ikke den nuværende situation, idet der ikke nødvendigvis er taget højde for mindre virksomheder, alt efter hvilken medlemsstat der indrapporterer tallene. I møbel- og byggeelementindustrien findes der et betragteligt antal mindre virksomheder. Derfor kan det reelle antal virksomheder anslås til over 3 75  000 virksomheder. |
| --- | --- |

2.1.

De europæiske træindustrier har en årlig omsætning på omkring 122 mia. euro med en produktionsværdi på over 115 mia. euro. Ifølge Eurostat var der over 3 11  000 træindustrivirksomheder i 2012. Møbelindustrien omfattede tillige omkring 1 26  000 virksomheder. Inden for træindustrien i snæver forstand tegnede savværksindustrien sig for omtrent 40  000 virksomheder, mens de øvrige undersektorer for træprodukter tegnede sig for omkring 1 45  000 virksomheder. Trods forbedringer afspejler disse tal muligvis ikke den nuværende situation, idet der ikke nødvendigvis er taget højde for mindre virksomheder, alt efter hvilken medlemsstat der indrapporterer tallene. I møbel- og byggeelementindustrien findes der et betragteligt antal mindre virksomheder. Derfor kan det reelle antal virksomheder anslås til over 3 75  000 virksomheder.

| 2.2. | I hele EU har træindustrien i 2012 oplevet et kraftigt tab af arbejdspladser. Det gennemsnitlige fald lå på 4,4 %, men tallene svingede fra - 3,2 % i Tyskland til så meget som - 13,7 % i Spanien. I Kroatien og Danmark steg antallet af arbejdspladser mest, mens de største tab af arbejdspladser i 2012 registreredes i Spanien (- 13,7 %), Cypern (- 13,1 %) og Slovakiet (- 11,5 %).
  De europæiske og nationale politikker indvirker kraftigt på træindustriens konkurrenceevne. Som anført i EU's konkurrenceberetning 2014 har produktions-, arbejdskraft- og råstofudgifter en tendens til at ligge højere i Europa end i mange andre regioner, og der er derfor stor risiko for virksomhedsudflytninger i store dele af branchen. Derfor bør Europa kræve, at produkter, der kommer ind på EU-markedet, opfylder de samme sociale, miljø- og sikkerhedsmæssige standarder som dem, der fremstilles i Europa. Derudover understreger EØSU det forhold, at Europas træindustri fortsat er udsat for markante stigninger i produktionsomkostningerne, især hvad angår harpiks og energi. Energiudgifterne i Europa er tre gange højere end i USA. |
| --- | --- |

2.2.

I hele EU har træindustrien i 2012 oplevet et kraftigt tab af arbejdspladser. Det gennemsnitlige fald lå på 4,4 %, men tallene svingede fra - 3,2 % i Tyskland til så meget som - 13,7 % i Spanien. I Kroatien og Danmark steg antallet af arbejdspladser mest, mens de største tab af arbejdspladser i 2012 registreredes i Spanien (- 13,7 %), Cypern (- 13,1 %) og Slovakiet (- 11,5 %).

De europæiske og nationale politikker indvirker kraftigt på træindustriens konkurrenceevne. Som anført i EU's konkurrenceberetning 2014 har produktions-, arbejdskraft- og råstofudgifter en tendens til at ligge højere i Europa end i mange andre regioner, og der er derfor stor risiko for virksomhedsudflytninger i store dele af branchen. Derfor bør Europa kræve, at produkter, der kommer ind på EU-markedet, opfylder de samme sociale, miljø- og sikkerhedsmæssige standarder som dem, der fremstilles i Europa. Derudover understreger EØSU det forhold, at Europas træindustri fortsat er udsat for markante stigninger i produktionsomkostningerne, især hvad angår harpiks og energi. Energiudgifterne i Europa er tre gange højere end i USA.

| 2.3. | Udviklingen af vedvarende energi og dertil knyttede tilskud mindsker forsyningerne af træråstoffer og tvinger prisen i vejret. Det anslås, at ca. 15 % eller 182 mio. m3 af alt fældet træ i ECE-regionen i 2012 blev anvendt til brænde. Det fremgår af den seneste ECE/FAO Joint Wood Energy Enquiry (JWEE 2011), at energi fra træ er hovedkomponenten i vedvarende energi og andrager 38,4 % af al vedvarende energi. Ifølge en nylig europæisk undersøgelse »Study on the wood raw material supply and demand for the EU wood-processing industries«, bestilt af Kommissionen hos Indufor (3), vil den mængde træ, der bruges til energiformål i EU, svare til, hvad der i alt fældes i dag, hvis det vedvarende energimål skal nås senest i 2020. I 2016 vil der opstå en mangel på 63 Mm3 træ i forhold til det behov for træ, som EU-medlemsstaterne kalkulerer med i deres nationale handlingsplaner for vedvarende energi. |
| --- | --- |

2.3.

Udviklingen af vedvarende energi og dertil knyttede tilskud mindsker forsyningerne af træråstoffer og tvinger prisen i vejret. Det anslås, at ca. 15 % eller 182 mio. m3 af alt fældet træ i ECE-regionen i 2012 blev anvendt til brænde. Det fremgår af den seneste ECE/FAO Joint Wood Energy Enquiry (JWEE 2011), at energi fra træ er hovedkomponenten i vedvarende energi og andrager 38,4 % af al vedvarende energi. Ifølge en nylig europæisk undersøgelse »Study on the wood raw material supply and demand for the EU wood-processing industries«, bestilt af Kommissionen hos Indufor (3), vil den mængde træ, der bruges til energiformål i EU, svare til, hvad der i alt fældes i dag, hvis det vedvarende energimål skal nås senest i 2020. I 2016 vil der opstå en mangel på 63 Mm3 træ i forhold til det behov for træ, som EU-medlemsstaterne kalkulerer med i deres nationale handlingsplaner for vedvarende energi.

| 2.4. | I lyset af Kommissionens nye meddelelse om energi- og klimarammen for 2030 og kravet om at øge andelen af vedvarende energi til mindst 27 % senest i 2030 finder EØSU det vigtigt at overveje forskellige måder at forbedre træudnyttelsen i EU på, f.eks. ved at tage hensyn til anbefalingerne i »Good practice guidance on the sustainable mobilisation of wood in Europe«, som blev udgivet i 2010, og finde måder, hvorpå man kan undgå konkurrenceforvridning mellem de forskellige brugere af biomasseressourcer. |
| --- | --- |

2.4.

I lyset af Kommissionens nye meddelelse om energi- og klimarammen for 2030 og kravet om at øge andelen af vedvarende energi til mindst 27 % senest i 2030 finder EØSU det vigtigt at overveje forskellige måder at forbedre træudnyttelsen i EU på, f.eks. ved at tage hensyn til anbefalingerne i »Good practice guidance on the sustainable mobilisation of wood in Europe«, som blev udgivet i 2010, og finde måder, hvorpå man kan undgå konkurrenceforvridning mellem de forskellige brugere af biomasseressourcer.

| 2.5. | Med dette in mente opfordrer EØSU medlemsstaterne til at evaluere mængden af træbiomasse i landet eller regionen, der klart er til rådighed til energiformål, og de mænger, træindustrien allerede bruger som råmateriale. |
| --- | --- |

2.5.

Med dette in mente opfordrer EØSU medlemsstaterne til at evaluere mængden af træbiomasse i landet eller regionen, der klart er til rådighed til energiformål, og de mænger, træindustrien allerede bruger som råmateriale.

| 2.6. | Derudover beklager EØSU, at flere medlemsstater forsat begrænser anvendelsen af træ i fleretagesbygninger og forskelsbehandler træ i brandreglementerne. Brandreglementer udgør hovedhindringen for brug af træ i bygninger i mange lande. Der er fastlagt europæiske standarder for brandsikkerhed, men brandsikkerhed vil fortsat være et nationalt ansvarsområde. Disse reglementer bør fjernes øjeblikkeligt, fordi de udgør en klar markedshindring for udvidet anvendelse træprodukter i byggesektoren (4). |
| --- | --- |

2.6.

Derudover beklager EØSU, at flere medlemsstater forsat begrænser anvendelsen af træ i fleretagesbygninger og forskelsbehandler træ i brandreglementerne. Brandreglementer udgør hovedhindringen for brug af træ i bygninger i mange lande. Der er fastlagt europæiske standarder for brandsikkerhed, men brandsikkerhed vil fortsat være et nationalt ansvarsområde. Disse reglementer bør fjernes øjeblikkeligt, fordi de udgør en klar markedshindring for udvidet anvendelse træprodukter i byggesektoren (4).

| 2.7. | Endelig beklager EØSU, at de europæiske træplade- og savmølleindustrier nu er udelukket fra listen over sektorer, der anses for sårbare over for CO2-lækager. Fjernelsen af disse sektorer fra listen vil højst sandsynligt sætte skub i de allerede igangværende udflytninger af de ovennævnte fremstillingssektorer til lande uden for EU. Det er af afgørende betydning at bevare disse sektorer på listen for at begrænse de negative følger af det konkurrencepres, alle virksomheder lider under som følge af den kraftige stigning i priserne på træ forårsaget af konkurrencen med biomasseenergisektoren. Fra 2008-2013 blev der alene i den europæiske træpladeindustri lukket 51 virksomheder, hvilket førte til et kapacitetstab på 10  386 Mm3. Nogle af disse lukkede produktionsvirksomheder er blevet demonteret og samlet igen uden for EU's grænser. Det må være en prioritet for alle beslutningstagere og især for Kommissionen at bevare fremstillingsindustrier inden for Europas grænser. Derfor opfordres Kommissionens berørte generaldirektorater til at træffe foranstaltninger for at sikre de europæiske industriers konkurrenceevne og undgå udflytning af virksomheder i fremstillingssektoren. |
| --- | --- |

2.7.

Endelig beklager EØSU, at de europæiske træplade- og savmølleindustrier nu er udelukket fra listen over sektorer, der anses for sårbare over for CO2-lækager. Fjernelsen af disse sektorer fra listen vil højst sandsynligt sætte skub i de allerede igangværende udflytninger af de ovennævnte fremstillingssektorer til lande uden for EU. Det er af afgørende betydning at bevare disse sektorer på listen for at begrænse de negative følger af det konkurrencepres, alle virksomheder lider under som følge af den kraftige stigning i priserne på træ forårsaget af konkurrencen med biomasseenergisektoren. Fra 2008-2013 blev der alene i den europæiske træpladeindustri lukket 51 virksomheder, hvilket førte til et kapacitetstab på 10  386 Mm3. Nogle af disse lukkede produktionsvirksomheder er blevet demonteret og samlet igen uden for EU's grænser. Det må være en prioritet for alle beslutningstagere og især for Kommissionen at bevare fremstillingsindustrier inden for Europas grænser. Derfor opfordres Kommissionens berørte generaldirektorater til at træffe foranstaltninger for at sikre de europæiske industriers konkurrenceevne og undgå udflytning af virksomheder i fremstillingssektoren.

| 2.8. | En effektiv foranstaltning til at sikre europæisk industris konkurrenceevne og hindre delokalisering af produktion kunne være en ny energi/CO2-skat, som ville standse diskriminationen af europæiske producenter. |
| --- | --- |

2.8.

En effektiv foranstaltning til at sikre europæisk industris konkurrenceevne og hindre delokalisering af produktion kunne være en ny energi/CO2-skat, som ville standse diskriminationen af europæiske producenter.

3.   Øget anvendelse af træprodukter til mindskelse af CO2-emissioner for at sætte ind mod klimaændringerne

| 3.1. | Den globale opvarmning udgør et stort politisk problem. Den påvirker i alvorlig grad menneskers sundhed og naturressourcerne. Vores materialevalg kan have en markant virkning på CO2-emissionerne, som er en af hovedårsagerne til den globale opvarmning. Betegnelserne »grønne« og/eller »miljøvenlige« produkter vinder stadigt større genklang hos producenter og forbrugere. Samtidig bliver de nationale og europæiske politikker udformet med henblik på at fremme disse produkter. EØSU finder, at LCA (5) (livscyklusvurderinger) er et passende miljøforvaltningsinstrument fremover. |
| --- | --- |

3.1.

Den globale opvarmning udgør et stort politisk problem. Den påvirker i alvorlig grad menneskers sundhed og naturressourcerne. Vores materialevalg kan have en markant virkning på CO2-emissionerne, som er en af hovedårsagerne til den globale opvarmning. Betegnelserne »grønne« og/eller »miljøvenlige« produkter vinder stadigt større genklang hos producenter og forbrugere. Samtidig bliver de nationale og europæiske politikker udformet med henblik på at fremme disse produkter. EØSU finder, at LCA (5) (livscyklusvurderinger) er et passende miljøforvaltningsinstrument fremover.

| 3.2. | Europa kan mindske CO2-emissionerne drastisk ved at øge skovenes CO2-dræn (ved at optimere skovforvaltningen) og ved at øge anvendelsen af bæredygtigt fremstillede træprodukter. Det er videnskabeligt bevist, at anvendelsen af træprodukter i byggeri og i hverdagen har en positiv effekt på klimaet. Mængden af kulstof lagret i træer og lignende træprodukter afhænger af træsorten, vækstbetingelser (miljø), træets alder og hvor tæt træerne står. Ikke desto mindre desto mindre er det dokumenteret, at det fører til en markant gennemsnitlig CO2-besparelse på 0,75 til 1 ton, hvis man bruger en kubikmeter træ i stedet for andre byggematerialer. Derudover lagrer 1 m3 træ 0,9 ton CO2. |
| --- | --- |

3.2.

Europa kan mindske CO2-emissionerne drastisk ved at øge skovenes CO2-dræn (ved at optimere skovforvaltningen) og ved at øge anvendelsen af bæredygtigt fremstillede træprodukter. Det er videnskabeligt bevist, at anvendelsen af træprodukter i byggeri og i hverdagen har en positiv effekt på klimaet. Mængden af kulstof lagret i træer og lignende træprodukter afhænger af træsorten, vækstbetingelser (miljø), træets alder og hvor tæt træerne står. Ikke desto mindre desto mindre er det dokumenteret, at det fører til en markant gennemsnitlig CO2-besparelse på 0,75 til 1 ton, hvis man bruger en kubikmeter træ i stedet for andre byggematerialer. Derudover lagrer 1 m3 træ 0,9 ton CO2.

| 3.3. | En undersøgelse, som for nyligt er gennemført under ledelse af Yale University: »Carbon, fossil fuel and biodiversity mitigation with wood and forests (6)«, viste, at øget anvendelse af træ i byggeri og brobyggeri markant ville mindske de globale CO2-emissioner og forbruget af fossile brændstoffer. Forskerne fandt, at det vil have dybtgående og positive virkninger at øge anvendelsen af træprodukter til 34 %. Mellem 14 % og 31 % af de globale CO2-emissioner kan undgås ved at forhindre emissioner knyttet til stål og beton ved at lagre CO2 i træprodukters cellulose og lignin. |
| --- | --- |

3.3.

En undersøgelse, som for nyligt er gennemført under ledelse af Yale University: »Carbon, fossil fuel and biodiversity mitigation with wood and forests (6)«, viste, at øget anvendelse af træ i byggeri og brobyggeri markant ville mindske de globale CO2-emissioner og forbruget af fossile brændstoffer. Forskerne fandt, at det vil have dybtgående og positive virkninger at øge anvendelsen af træprodukter til 34 %. Mellem 14 % og 31 % af de globale CO2-emissioner kan undgås ved at forhindre emissioner knyttet til stål og beton ved at lagre CO2 i træprodukters cellulose og lignin.

| 3.4. | EØSU opfordrer Kommissionen til at bistå medlemsstaterne og det europæiske skovbrug med at identificere og iværksætte foranstaltninger og eventuelt incitamenter til at bruge høstede træprodukter med lang levetid (7). Jo længere træ bruges og genbruges, jo længere binder det kuldioxid. Træaffald (i snæver forstand) kan minimeres, primært fordi alle dele af træ kan bruges og genbruges effektivt, og det kan i sidste ende altid brændes for at få energi ud af det (8). Hvis Europa ønsker effektivt at takle klimaændringerne, bør medlemsstaterne og EU-institutionerne anspore til brug af træprodukter og skabe en positiv politisk kontekst, hvor træs livscyklus maksimeres. |
| --- | --- |

3.4.

EØSU opfordrer Kommissionen til at bistå medlemsstaterne og det europæiske skovbrug med at identificere og iværksætte foranstaltninger og eventuelt incitamenter til at bruge høstede træprodukter med lang levetid (7). Jo længere træ bruges og genbruges, jo længere binder det kuldioxid. Træaffald (i snæver forstand) kan minimeres, primært fordi alle dele af træ kan bruges og genbruges effektivt, og det kan i sidste ende altid brændes for at få energi ud af det (8). Hvis Europa ønsker effektivt at takle klimaændringerne, bør medlemsstaterne og EU-institutionerne anspore til brug af træprodukter og skabe en positiv politisk kontekst, hvor træs livscyklus maksimeres.

4.   Træ i byggeri

| 4.1. | Byggeri og drift af bygninger har væsentlige miljøfordele. Globalt set er bygninger ansvarlige for 20 % af alt vandforbrug, 25-40 % af energiforbruget og 30-40 % af drivhusgasemissionerne. Valget af produkter til at bygge eller renovere med har væsentlig indvirkning på miljøet. Derfor konstaterer EØSU, at træ spiller en vigtig rolle i udviklingen af bæredygtige og miljøvenlige bygninger. Mulighederne for at bruge træ i byggeri er ikke udnyttet fuldt ud, og det påvirker træindustriens konkurrenceevne. EØSU ønsker at analysere, hvorledes denne situation kan forbedres uden at skabe nogen negative virkninger for andre materialer. |
| --- | --- |

4.1.

Byggeri og drift af bygninger har væsentlige miljøfordele. Globalt set er bygninger ansvarlige for 20 % af alt vandforbrug, 25-40 % af energiforbruget og 30-40 % af drivhusgasemissionerne. Valget af produkter til at bygge eller renovere med har væsentlig indvirkning på miljøet. Derfor konstaterer EØSU, at træ spiller en vigtig rolle i udviklingen af bæredygtige og miljøvenlige bygninger. Mulighederne for at bruge træ i byggeri er ikke udnyttet fuldt ud, og det påvirker træindustriens konkurrenceevne. EØSU ønsker at analysere, hvorledes denne situation kan forbedres uden at skabe nogen negative virkninger for andre materialer.

| 4.2. | Træ har længe været anerkendt som et miljøvenligt materiale, der kan anvendes i en lang række produkter. Livscyklusundersøgelser over hele verden har påvist, at træprodukter har store miljøfordele. Træ er blandt verdens få 100 % fornyelige byggematerialer, det lagrer CO2 og er et naturligt isoleringsmateriale på grund af lommer af luft i cellestrukturen. Det er et sikkert, solidt og pålideligt materiale — selv ved højt stress som orkaner og jordskælv samt ved brand. |
| --- | --- |

4.2.

Træ har længe været anerkendt som et miljøvenligt materiale, der kan anvendes i en lang række produkter. Livscyklusundersøgelser over hele verden har påvist, at træprodukter har store miljøfordele. Træ er blandt verdens få 100 % fornyelige byggematerialer, det lagrer CO2 og er et naturligt isoleringsmateriale på grund af lommer af luft i cellestrukturen. Det er et sikkert, solidt og pålideligt materiale — selv ved højt stress som orkaner og jordskælv samt ved brand.

| 4.3. | Muligheder for forvaltning af udtjente byggematerialer indbefatter elementer som genbrug, genanvendelse og genvinding. Den aktuelle situation viser, at en stor mænge byggeaffald stadig sendes på lossepladsen, hvilket øger presset på lossepladserne og tynger driften af dem. Materialer som træ kan genanvendes direkte i det samme produkt med henblik på genbrug eller kan omdannes til andre brugbare produkter. EØSU påpeger, at genanvendelse kræver ny forarbejdning, som sædvanligvis ikke er økonomisk gennemførlig, hvis der ikke foretages en effektiv indsamling tæt på ressourcekilden. EØSU opfordrer derfor Kommissionen og de berørte parter til at indsamle alle eksempler på god praksis på nationalt plan for at udforme retningslinjer og anbefalinger vedrørende indsamling af træaffald og løsninger til behandlingen af genbrugstræ. Mindskelse og genanvendelse af bygge- og nedrivningsmaterialer kan ligeledes mindske de samlede bygge- og bortskaffelsesudgifter. |
| --- | --- |

4.3.

Muligheder for forvaltning af udtjente byggematerialer indbefatter elementer som genbrug, genanvendelse og genvinding. Den aktuelle situation viser, at en stor mænge byggeaffald stadig sendes på lossepladsen, hvilket øger presset på lossepladserne og tynger driften af dem. Materialer som træ kan genanvendes direkte i det samme produkt med henblik på genbrug eller kan omdannes til andre brugbare produkter. EØSU påpeger, at genanvendelse kræver ny forarbejdning, som sædvanligvis ikke er økonomisk gennemførlig, hvis der ikke foretages en effektiv indsamling tæt på ressourcekilden. EØSU opfordrer derfor Kommissionen og de berørte parter til at indsamle alle eksempler på god praksis på nationalt plan for at udforme retningslinjer og anbefalinger vedrørende indsamling af træaffald og løsninger til behandlingen af genbrugstræ. Mindskelse og genanvendelse af bygge- og nedrivningsmaterialer kan ligeledes mindske de samlede bygge- og bortskaffelsesudgifter.

| 4.4. | Byggesektoren er den største forbruger af træprodukter. I et land som Finland bruges ca. 70-80 % af finske træprodukter i byggeriet. Træskeletbyggeri har nyligt vundet indpas i en række europæiske lande, mest i Det Forenede Kongerige, Irland og Frankrig. Under alle omstændigheder mener EØSU, at brugen af træ kan bidrage til udviklingen af den grønne økonomi, og der bør derfor slås til lyd herfor. |
| --- | --- |

4.4.

Byggesektoren er den største forbruger af træprodukter. I et land som Finland bruges ca. 70-80 % af finske træprodukter i byggeriet. Træskeletbyggeri har nyligt vundet indpas i en række europæiske lande, mest i Det Forenede Kongerige, Irland og Frankrig. Under alle omstændigheder mener EØSU, at brugen af træ kan bidrage til udviklingen af den grønne økonomi, og der bør derfor slås til lyd herfor.

| 4.5. | EØSU er klar over, at kendskabet til fordelene ved at bruge træ i byggeriet er ret begrænset. Dette gælder ikke kun arkitekter. Tit ved slutbrugerne heller ikke nok om træs egenskaber. Dette begrænsede kendskab fører ofte til begrænset brug af træ og derfor til problemer, som påvirker træs image negativt. Derudover hæmmer manglen på faglært arbejdskraft inden for bygning af træskelethuse udviklingen af denne byggemetode i mange europæiske lande. |
| --- | --- |

4.5.

EØSU er klar over, at kendskabet til fordelene ved at bruge træ i byggeriet er ret begrænset. Dette gælder ikke kun arkitekter. Tit ved slutbrugerne heller ikke nok om træs egenskaber. Dette begrænsede kendskab fører ofte til begrænset brug af træ og derfor til problemer, som påvirker træs image negativt. Derudover hæmmer manglen på faglært arbejdskraft inden for bygning af træskelethuse udviklingen af denne byggemetode i mange europæiske lande.

| 4.6. | EØSU opfordrer de europæiske træindustrier og de respektive arbejdsmarkedsparter til at iværksætte koordinerede informationskampagner for at give sektoren et mere attraktivt image. Unge bør opmuntres til at vælge uddannelser og erhvervsuddannelser, som giver dem et godt udgangspunkt for en karriere i træindustrien. |
| --- | --- |

4.6.

EØSU opfordrer de europæiske træindustrier og de respektive arbejdsmarkedsparter til at iværksætte koordinerede informationskampagner for at give sektoren et mere attraktivt image. Unge bør opmuntres til at vælge uddannelser og erhvervsuddannelser, som giver dem et godt udgangspunkt for en karriere i træindustrien.

5.   Sociale aspekter i forbindelse med indsatsen til fremme af brugen af træmaterialer og til styrkelse af træindustriernes rolle i økonomien
   (9)

| 5.1. | EØSU fremhæver, at de fleste ansatte i træindustrien er udlært på selve arbejdspladsen og har erhvervet færdigheder fra erfarne kolleger. De fleste arbejdstagere i træindustrien lærer grundlæggende maskinbetjening og lærer at udføre arbejdsopgaver på nogle få måneder, men det tager ofte to eller flere år at blive en faglært træarbejder. Der skabes også beskæftigelse ved at give de ansatte uddannelse, der svarer til arbejdsmarkedets behov og efterspørgsel. Derudover gentager EØSU, at forskning og innovationsprogrammer vil sætte gang i jobskabelse og vækst i hele EU. Derfor opfordres træindustrien til at udnytte de muligheder, der findes i Horisont 2020-programmet. |
| --- | --- |

5.1.

EØSU fremhæver, at de fleste ansatte i træindustrien er udlært på selve arbejdspladsen og har erhvervet færdigheder fra erfarne kolleger. De fleste arbejdstagere i træindustrien lærer grundlæggende maskinbetjening og lærer at udføre arbejdsopgaver på nogle få måneder, men det tager ofte to eller flere år at blive en faglært træarbejder. Der skabes også beskæftigelse ved at give de ansatte uddannelse, der svarer til arbejdsmarkedets behov og efterspørgsel. Derudover gentager EØSU, at forskning og innovationsprogrammer vil sætte gang i jobskabelse og vækst i hele EU. Derfor opfordres træindustrien til at udnytte de muligheder, der findes i Horisont 2020-programmet.

| 5.2. | Den nyligt offentliggjorte meddelelse om »Muligheder for ressourceeffektivitet i bygningssektoren« bør gennemføres ambitiøst af medlemsstaterne for at sikre investeringer i renovering af bygninger og skabe arbejdspladser. |
| --- | --- |

5.2.

Den nyligt offentliggjorte meddelelse om »Muligheder for ressourceeffektivitet i bygningssektoren« bør gennemføres ambitiøst af medlemsstaterne for at sikre investeringer i renovering af bygninger og skabe arbejdspladser.

| 5.3. | EØSU er klar over, at støj i det offentlige rum har alvorlige sundhedsmæssige virkninger (10). Træ er ikke kun et miljøvenligt materiale. Hvis det bruges som isoleringsmateriale, kan det have en række positive sociale og sundhedsmæssige virkninger. Træ kan helt klart spille en væsentlig rolle inden for lydisolering og som absorberende materiale. Træ har en evne til at lydisolere rum fra ekstern støj og mindske efterklangstiden. EØSU opfordrer Kommissionen til at indføre en standard, der korrekt afspejler lukkede rums akustiske karakteristika. I og med at træ kan frembringe lyd (ved at slå direkte på det) og øge eller absorbere lydbølger fra andre emner, bør mulighederne for træapplikationer udforskes. Det er også videnskabeligt bevist, at træ har en positiv indflydelse på indeluftens kvalitet/komfort. |
| --- | --- |

5.3.

EØSU er klar over, at støj i det offentlige rum har alvorlige sundhedsmæssige virkninger (10). Træ er ikke kun et miljøvenligt materiale. Hvis det bruges som isoleringsmateriale, kan det have en række positive sociale og sundhedsmæssige virkninger. Træ kan helt klart spille en væsentlig rolle inden for lydisolering og som absorberende materiale. Træ har en evne til at lydisolere rum fra ekstern støj og mindske efterklangstiden. EØSU opfordrer Kommissionen til at indføre en standard, der korrekt afspejler lukkede rums akustiske karakteristika. I og med at træ kan frembringe lyd (ved at slå direkte på det) og øge eller absorbere lydbølger fra andre emner, bør mulighederne for træapplikationer udforskes. Det er også videnskabeligt bevist, at træ har en positiv indflydelse på indeluftens kvalitet/komfort.

| 5.4. | På nationalt plan ses der adskillige initiativer til at lære mennesker om mulighederne for at bruge træ som et miljøvenligt materiale, men der mangler konkret koordination. Et sådant stigende forbrug af træprodukter er helt klart knyttet til informationskampagner, som skal gennemføres på nationalt plan. Hovedformålet med oplysningskampagner om træ er at skabe positive — tekniske og kulturelle — holdninger til brug af træ. |
| --- | --- |

5.4.

På nationalt plan ses der adskillige initiativer til at lære mennesker om mulighederne for at bruge træ som et miljøvenligt materiale, men der mangler konkret koordination. Et sådant stigende forbrug af træprodukter er helt klart knyttet til informationskampagner, som skal gennemføres på nationalt plan. Hovedformålet med oplysningskampagner om træ er at skabe positive — tekniske og kulturelle — holdninger til brug af træ.

| 5.5. | EØSU henviser som eksempel på god praksis til »WOODDAYS«-initiativet. Arrangementet (11) løb af stablen den 21. marts 2014 i Milano. Det var et tidages program med fokus på voksende byer og intelligent, ressourceeffektiv byfortætning med træ. Det blev lanceret for at positionere træ som et byggemateriale med et hidtil uerkendt potentiale i en kontekst, hvor træbyggeri vil komme til at spille en stor rolle i fremtiden — i selve hjertet af vores byer. Arrangementet vil blive gentaget i andre europæiske byer, nemlig Bratislava, Ljubljana og Bruxelles. |
| --- | --- |

5.5.

EØSU henviser som eksempel på god praksis til »WOODDAYS«-initiativet. Arrangementet (11) løb af stablen den 21. marts 2014 i Milano. Det var et tidages program med fokus på voksende byer og intelligent, ressourceeffektiv byfortætning med træ. Det blev lanceret for at positionere træ som et byggemateriale med et hidtil uerkendt potentiale i en kontekst, hvor træbyggeri vil komme til at spille en stor rolle i fremtiden — i selve hjertet af vores byer. Arrangementet vil blive gentaget i andre europæiske byer, nemlig Bratislava, Ljubljana og Bruxelles.

| 5.6. | EØSU ønsker at påpege, at de store grønne byggeprogrammer i nogen grad afviger indbyrdes, når det gælder brugen af træprodukter. Mens nogle fokuserer mere på ydeevne end det anvendte materiale, lægger andre programmer »restriktioner« på træ som et acceptabelt materiale (uden sådanne »krav« for andre byggeprodukter). Øget anvendelse af træ ville også have en lang række forskellige positive virkninger på EU's økonomi. EØSU anbefaler derfor, at der som i Frankrig fastsættes obligatoriske mål for anvendelse af træ i byggeri. |
| --- | --- |

5.6.

EØSU ønsker at påpege, at de store grønne byggeprogrammer i nogen grad afviger indbyrdes, når det gælder brugen af træprodukter. Mens nogle fokuserer mere på ydeevne end det anvendte materiale, lægger andre programmer »restriktioner« på træ som et acceptabelt materiale (uden sådanne »krav« for andre byggeprodukter). Øget anvendelse af træ ville også have en lang række forskellige positive virkninger på EU's økonomi. EØSU anbefaler derfor, at der som i Frankrig fastsættes obligatoriske mål for anvendelse af træ i byggeri.

6.   Mobilisering af træ

| 6.1. | Øget anvendelse af træ i byggeri og i hverdagen kræver løsninger og foranstaltninger for at fremme mobiliseringen af træ (herunder løsninger, der kan øge genvindingen af træ, træprodukter og træaffald fra industrien og husholdningerne med henblik på genbrug og genanvendelse) og forlænge træprodukters levetid. |
| --- | --- |

6.1.

Øget anvendelse af træ i byggeri og i hverdagen kræver løsninger og foranstaltninger for at fremme mobiliseringen af træ (herunder løsninger, der kan øge genvindingen af træ, træprodukter og træaffald fra industrien og husholdningerne med henblik på genbrug og genanvendelse) og forlænge træprodukters levetid.

| 6.2. | En bæredygtig og fortsat forsyning med råmaterialer af træ er afgørende for at opretholde en konkurrencedygtig træindustri. Anbefalingerne i »Good practice guidance on the sustainable mobilisation of wood in Europe« (2010) bør tages i betragtning og om nødvendigt styrkes. |
| --- | --- |

6.2.

En bæredygtig og fortsat forsyning med råmaterialer af træ er afgørende for at opretholde en konkurrencedygtig træindustri. Anbefalingerne i »Good practice guidance on the sustainable mobilisation of wood in Europe« (2010) bør tages i betragtning og om nødvendigt styrkes.

| 6.3. | I de seneste år er der kommet kraftigt pres på træforsyningen, primært på grund af europæiske og nationale foranstaltninger til fremme af anvendelsen af vedvarende energi, hvilket delvis har resulteret i, at der afbrændes træ. EØSU minder om vigtigheden af at udelukke »paller og genbrugstræ« fra definitionen af »tertiær biomasse«. Sådanne materialer udgør en stor del af råstofinputtet til nogle af de produkter, der fremstilles af træpladeproducenter, og kan i nogle tilfælde andrage op til 95 % af inputtet af træ (12). |
| --- | --- |

6.3.

I de seneste år er der kommet kraftigt pres på træforsyningen, primært på grund af europæiske og nationale foranstaltninger til fremme af anvendelsen af vedvarende energi, hvilket delvis har resulteret i, at der afbrændes træ. EØSU minder om vigtigheden af at udelukke »paller og genbrugstræ« fra definitionen af »tertiær biomasse«. Sådanne materialer udgør en stor del af råstofinputtet til nogle af de produkter, der fremstilles af træpladeproducenter, og kan i nogle tilfælde andrage op til 95 % af inputtet af træ (12).

| 6.4. | EØSU ønsker at fremhæve, at kaskadeprincippet (brug, genbrug, genanvendelse, energiudnyttelse) — når det kan lade sig gøre økonomisk og teknisk i overensstemmelse med specifikke nationale og regionale forhold og balancen mellem udbud og efterspørgsel på træ — vil være den optimale måde at anvende det naturlige råmateriale, træ, så ressourceeffektivt som muligt. Udvalget stiller sig dog afvisende over for enhver form for juridisk bindende regler og går ind for et åbent marked og frihed for markedsdeltagerne. Dette at bruge træ ud fra en kaskadetilgang sikrer ikke blot optimal økonomisk udnyttelse af råstoffet, men vil også gavne klimaet via den konstante CO2-lagring og substitutionsvirkning, inden det bruges som energikilde. |
| --- | --- |

6.4.

EØSU ønsker at fremhæve, at kaskadeprincippet (brug, genbrug, genanvendelse, energiudnyttelse) — når det kan lade sig gøre økonomisk og teknisk i overensstemmelse med specifikke nationale og regionale forhold og balancen mellem udbud og efterspørgsel på træ — vil være den optimale måde at anvende det naturlige råmateriale, træ, så ressourceeffektivt som muligt. Udvalget stiller sig dog afvisende over for enhver form for juridisk bindende regler og går ind for et åbent marked og frihed for markedsdeltagerne. Dette at bruge træ ud fra en kaskadetilgang sikrer ikke blot optimal økonomisk udnyttelse af råstoffet, men vil også gavne klimaet via den konstante CO2-lagring og substitutionsvirkning, inden det bruges som energikilde.

Bruxelles, den 10. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EØSU følger definitionen af træindustrien formuleret af NACE, (den europæiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter) afdeling nr. 16: Fremstilling af træ og varer af træ og kork undtagen møbler; fremstilling af varer af strå og flettematerialer. Udsavning og høvling af træ. Fremstilling af varer af træ, kork, strå og flettematerialer. Fremstilling af finerplader og træbaserede plader. Fremstilling af sammensatte parketstave. Fremstilling af bygningstømmer og snedkeriartikler i øvrigt. Fremstilling af træemballage. Fremstilling af andre træprodukter; fremstilling af varer af kork, strå og flettematerialer.

1

(2)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Muligheder og udfordringer for en mere konkurrencedygtig europæisk træbearbejdnings- og møbelsektor« (initiativudtalelse), EUT C 24 af 28.1.2012, s. 18-23.

2

(3)  Indufor er et uafhængigt internationalt konsulentfirma med afdelinger i Finland og New Zealand. Det rådgiver både private og offentlige kunder. Deres tilgang omfatter alle dimensioner af bæredygtig udvikling — den økonomiske, sociale og miljømæssige dimension. Deres arbejdsområde dækker bæredygtig skovforvaltning, investeringer i skovland og plantager, skovvurderinger og due diligence-undersøgelser, træ- og fiberbaseret industri, økoprodukter, skovressourcevurdering og -kortlægning, klimaforandringer og økosystemtjenester i skovlandskaber, skovpolitik og strategiske undersøgelser samt bæredygtighed og udviklingskonsulentbistand i forbindelse med bæredygtig skovforvaltning og arealanvendelse.

3

(4)  I mange lande har de nationale bygningsreglementer søgt at begrænse brugen af træskeletter ved opførelse af fleretagesbygninger. Grunden til, at mange lande har afholdt sig fra at bruge antændelige stoffer, er frygt for ildebrand i bygningerne. Omfattende forskning og udvikling har imidlertid vist, at materialeneutrale bygningsreglementer er at foretrække, og funktionsbaserede reglementer har i over ti år været gængse i mange lande. Træ brænder, men på kontrolleret vis, og det er faktisk muligt at beregne, hvor stor en del af en skillevæg der vil være uberørt af ilden efter en times brand. Træ er modstandsdygtigt over for ild — når tungt træ brænder, opstår der et lag trækul, som bidrager til at opretholde styrken og den strukturelle integritet i træet indeni, hvilket mindsker risikoen for, at det brænder helt igennem.

4

(5)  LCA er et redskab til identifikation af udledninger til miljøet og til evaluering af virkningerne af en proces, et produkt eller en aktivitet. Det er et nyttigt redskab for industrien i bestræbelserne på at finde praktiske og brugervenlige beslutningsmodeller for en miljømæssigt sund produktudvikling.

5

(6)  Journal of Sustainable Forestry 33 s. 248-275, 2014.

6

Journal of Sustainable Forestry

(7)  Som det fastslås i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse COM(2012) 93 final om regnskabsregler vedrørende drivhusgasemissioner og -optag i forbindelse med aktiviteter, der vedrører arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug, samt oplysninger om handlingsplaner, der vedrører disse aktiviteter, kan den øgede bæredygtige anvendelse af høstede træprodukter i væsentlig grad begrænse emissionerne til atmosfæren og øge optagelsen af drivhusgasser fra atmosfæren.

7

(8)  . Data indsamlet i en ny italiensk undersøgelse »Analysis of the Life Cycle Assessment (LCA) and comparison between the use of post-consumer wood for the production of chipboard wood panels and for renewable energy use« (»Analisi del ciclo di vita (LCA — life cycle assessment) di confronto tra utilizzo del legno post-consumo per la produzione di un pannello grezzo in legno truciolare e per il recupero energetico«) viser, at hvad indvirkningen på klimaforandringerne angår, er anvendelsen af genanvendt ubearbejdet træ i træpladeproduktionen mere fordelagtig end forbrænding i biomassekraftværker. Undersøgelsen er gennemført af det italienske forskningsinstitut eAmbiente, c/o Parco Scientifico Tecnologico VEGA. Undersøgelsen blev præsenteret på EØSU's høring om træindustriens bidrag til kulstofbalancen afholdt i Mestre (Italien) den 19. september 2014.

8

« (

(9)  . EØSU mener, at de sociale aspekter og bemærkninger i EØSU's udtalelse om »Muligheder og udfordringer for en mere konkurrencedygtig europæisk træbearbejdnings- og møbelsektor« fortsat står ved magt.

9

(10)  . »Støjs indvirkning på sundheden er de sundhedsmæssige konsekvenser af høje lydniveauer. Stærk støj på arbejdspladsen eller anden støj kan forårsage nedsat hørelse, forhøjet blodtryk, iskæmisk hjertelidelse, irritation og søvnforstyrrelse. Ændringer i immunsystemet og medfødte lidelser kan skyldes udsættelse for støj«. (Jf. Passchier-Vermeer W, Passchier WF (2000). Noise exposure and public health. Environ. Health Perspect. 108 Suppl 1: 123-31. doi:10.2307/3454637. JSTOR 3454637. PMC 1637786. PMID 10698728.)

10

Passchier-Vermeer W, Passchier WF (2000). Noise exposure and public health. Environ. Health Perspect. 108 Suppl 1: 123-31. doi:10.2307/3454637. JSTOR 3454637. PMC 1637786. PMID 10698728

(11)  »WOODDAYS«-arrangementet er et initiativ fra pro-Holz Austria i samarbejde med departementet for træbyggeri på det tekniske universitet i München med støtte fra savmølleindustriens europæiske organisation (EOS) og den europæiske træpladesammenslutning (EPF).

11

(12)  Den italienske koncern »Saviola« — kendt for sloganet: Hjælp os med at redde træerne« — er verdens førende træaffaldsbehandler i verden med en genanvendelseskapacitet på 1,5 mio. ton genbrugstræ årligt. Deres produktionsfilosofi er baseret på genvinding og genbrug af sekundære råmaterialer, som kan få nyt liv og genbruges uden behov for at fælde nye træer i en økonomisk og økologisk bæredygtig proces. De typer træ, der indsamles af koncernen er: paller, frugtkasser, forsendelseskasser.

12

---

BILAG

til CCMI's udtalelse

Følgende tekst i CCMI's udtalelse blev ændret til fordel for et ændringsforslag vedtaget på plenarforsamlingen, men fik dog tilslutning fra over en fjerdedel af de afgivne stemmer:

Punkt 6.4

| 6.4. | EØSU ønsker at fremhæve, at kaskadeprincippet (brug, genbrug, genanvendelse, energiudnyttelse) — når det kan lade sig gøre økonomisk og teknisk i overensstemmelse med specifikke regionale forhold — vil være den optimale måde at anvende det naturlige råmateriale, træ, så ressourceeffektivt som muligt. Passende sortimenter af træ bør hellere bruges fysisk end tjene som brændstof. Dette at bruge træ ud fra en kaskadetilgang sikrer ikke blot optimal økonomisk udnyttelse af råstoffet, men vil også gavne klimaet via den konstante CO2-lagring og substitutionsvirkning, inden det bruges som energikilde. |
| --- | --- |

6.4.

EØSU ønsker at fremhæve, at kaskadeprincippet (brug, genbrug, genanvendelse, energiudnyttelse) — når det kan lade sig gøre økonomisk og teknisk i overensstemmelse med specifikke regionale forhold — vil være den optimale måde at anvende det naturlige råmateriale, træ, så ressourceeffektivt som muligt. Passende sortimenter af træ bør hellere bruges fysisk end tjene som brændstof. Dette at bruge træ ud fra en kaskadetilgang sikrer ikke blot optimal økonomisk udnyttelse af råstoffet, men vil også gavne klimaet via den konstante CO2-lagring og substitutionsvirkning, inden det bruges som energikilde.

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/47 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/47

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om europæisk film i den digitale tidsalder

(initiativudtalelse)

(2015/C 230/07)

| Ordfører: | Anna Maria DARMANIN |
| --- | --- |

Ordfører:

Anna Maria DARMANIN

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 6. november 2014 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, på eget initiativ at afgive udtalelse om:

»Europæisk film i den digitale tidsalder«.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som vedtog sin udtalelse den 11. november 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december, følgende udtalelse med 190 stemmer for, 9 imod og 1 hverken for eller imod:

1.   Anbefalinger

| 1.1. | EØSU hilser Kommissionens meddelelse »Europæisk film i den digitale tidsalder — Kulturel mangfoldighed forenet med konkurrenceevne« (COM(2014) 272 final) velkommen, idet den med rette rejser nogle punkter til diskussion og overvejelser vedrørende denne meget vigtige sektor i Europa. |
| --- | --- |

1.1.

EØSU hilser Kommissionens meddelelse »Europæisk film i den digitale tidsalder — Kulturel mangfoldighed forenet med konkurrenceevne« (COM(2014) 272 final) velkommen, idet den med rette rejser nogle punkter til diskussion og overvejelser vedrørende denne meget vigtige sektor i Europa.

| 1.2. | EØSU fremhæver, at der må være en passende balance mellem den audiovisuelle sektors økonomiske og forretningsmæssige værdi og dens værdi for Europa som kulturarv. Disse to aspekter kan helt naturligt ikke behandles uafhængigt af hinanden. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU fremhæver, at der må være en passende balance mellem den audiovisuelle sektors økonomiske og forretningsmæssige værdi og dens værdi for Europa som kulturarv. Disse to aspekter kan helt naturligt ikke behandles uafhængigt af hinanden.

| 1.3. | Det er på høje tid, at en eller flere innovative og nye forretningsmodeller for sektoren drøftes åbent med det formål at udnytte den digitale verdens muligheder. EØSU tilskynder derfor sektoren, Kommissionen og tillige de nationale regeringer til at være åbne over for og indstillet på at drøfte og fremme sådanne forretningsmodeller. |
| --- | --- |

1.3.

Det er på høje tid, at en eller flere innovative og nye forretningsmodeller for sektoren drøftes åbent med det formål at udnytte den digitale verdens muligheder. EØSU tilskynder derfor sektoren, Kommissionen og tillige de nationale regeringer til at være åbne over for og indstillet på at drøfte og fremme sådanne forretningsmodeller.

| 1.4. | Finansiering er et område, der må ses nærmere på: konkurrencedygtighed er et mål, men ikke på bekostning af den kulturelle dimension af film i Europa. Finansieringen er først og fremmest et anliggende for medlemsstaterne, men der bør alligevel være en åben debat om, hvordan man sikrer finansieringsoptimering og alternative finansieringsmetoder. Faktorer heri er offentlig finansiering for at tiltrække private midler, en mere rationel anvendelse af offentlige ressourcer og komplementaritet mellem EU- og national finansiering samt privat finansiering fra nye aktører såsom internetudbydere og telekommunikationsvirksomheder. |
| --- | --- |

1.4.

Finansiering er et område, der må ses nærmere på: konkurrencedygtighed er et mål, men ikke på bekostning af den kulturelle dimension af film i Europa. Finansieringen er først og fremmest et anliggende for medlemsstaterne, men der bør alligevel være en åben debat om, hvordan man sikrer finansieringsoptimering og alternative finansieringsmetoder. Faktorer heri er offentlig finansiering for at tiltrække private midler, en mere rationel anvendelse af offentlige ressourcer og komplementaritet mellem EU- og national finansiering samt privat finansiering fra nye aktører såsom internetudbydere og telekommunikationsvirksomheder.

| 1.5. | Styrkelse af det kreative miljø bør ligeledes være en vigtig prioritet i køreplanen for sektoren. Kommissionen bør tage dette op i sin meddelelse, som også bør omhandle uddannelse, arbejdsvilkårene i sektoren, udviklingen af kreative talenter, kreativt udtryk, hvordan der kan skabes merværdi samt europæisk filmkundskab og sprog. |
| --- | --- |

1.5.

Styrkelse af det kreative miljø bør ligeledes være en vigtig prioritet i køreplanen for sektoren. Kommissionen bør tage dette op i sin meddelelse, som også bør omhandle uddannelse, arbejdsvilkårene i sektoren, udviklingen af kreative talenter, kreativt udtryk, hvordan der kan skabes merværdi samt europæisk filmkundskab og sprog.

| 1.6. | EØSU er enig i den opfattelse, at publikum bør være omdrejningspunkt for debatten om den audiovisuelle sektoren, da de ud over at være modtagere i mange tilfælde også skaber tendenser og dermed former udviklingen. |
| --- | --- |

1.6.

EØSU er enig i den opfattelse, at publikum bør være omdrejningspunkt for debatten om den audiovisuelle sektoren, da de ud over at være modtagere i mange tilfælde også skaber tendenser og dermed former udviklingen.

| 1.7. | EØSU mener, at der bør lægges større vægt på indsamling af data på EU-niveau for at opnå en bedre forståelse af industrien. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU mener, at der bør lægges større vægt på indsamling af data på EU-niveau for at opnå en bedre forståelse af industrien.

| 1.8. | EØSU mener, at en af de udfordringer, som bør fremhæves i Kommissionens meddelelse, er de aktuelle arbejdsvilkår i sektoren for arbejdstagere, selvstændige og SMV'er, som i mange tilfælde, har mere eller mindre usikkert arbejde, som situationen er nu. Dette skyldes til dels de særlige forhold i industrien, men også den manglende konkurrencedygtighed, som gør, at man forsøger at spare penge på lønningerne. |
| --- | --- |

1.8.

EØSU mener, at en af de udfordringer, som bør fremhæves i Kommissionens meddelelse, er de aktuelle arbejdsvilkår i sektoren for arbejdstagere, selvstændige og SMV'er, som i mange tilfælde, har mere eller mindre usikkert arbejde, som situationen er nu. Dette skyldes til dels de særlige forhold i industrien, men også den manglende konkurrencedygtighed, som gør, at man forsøger at spare penge på lønningerne.

| 1.9. | EØSU opfatter filmkundskab som en vigtig faktor i at få flere europæere til at værdsætte og opsøge europæiske film. EØSU anbefaler derfor, at fremme af filmkundskab bliver et anliggende på EU-niveau og på nationalt niveau. |
| --- | --- |

1.9.

EØSU opfatter filmkundskab som en vigtig faktor i at få flere europæere til at værdsætte og opsøge europæiske film. EØSU anbefaler derfor, at fremme af filmkundskab bliver et anliggende på EU-niveau og på nationalt niveau.

| 1.10. | Tilgængelighed er et andet område, hvor der efter EØSU's opfattelse bør gøres en større indsats, således bør forskning og innovation bruges til at overvinde hindringer som sproglige barrierer og handicap. |
| --- | --- |

1.10.

Tilgængelighed er et andet område, hvor der efter EØSU's opfattelse bør gøres en større indsats, således bør forskning og innovation bruges til at overvinde hindringer som sproglige barrierer og handicap.

| 1.11. | Det af Kommissionen foreslåede europæiske filmforum bør omfatte alle interessenter i den audiovisuelle sektor og er et vigtigt redskab for at bringe alle aktører i den audiovisuelle sektor sammen, så de væsentligste problemer, sektoren står over for, kan tackles. EØSU bakker op om dette længe ventede konsultationsforum og betoner, at det er yderst vigtigt, at alle interessenter i sektoren inddrages på lige fod, herunder også de mindre interessegrupper og repræsentanter for forbrugere og arbejdstagere. |
| --- | --- |

1.11.

Det af Kommissionen foreslåede europæiske filmforum bør omfatte alle interessenter i den audiovisuelle sektor og er et vigtigt redskab for at bringe alle aktører i den audiovisuelle sektor sammen, så de væsentligste problemer, sektoren står over for, kan tackles. EØSU bakker op om dette længe ventede konsultationsforum og betoner, at det er yderst vigtigt, at alle interessenter i sektoren inddrages på lige fod, herunder også de mindre interessegrupper og repræsentanter for forbrugere og arbejdstagere.

| 1.12. | Forummet bør fokusere på de vigtigste udfordringer og muligheder i den digitale tidsalder og styre politikker og strategier i retning af konkrete tiltag i sektoren. |
| --- | --- |

1.12.

Forummet bør fokusere på de vigtigste udfordringer og muligheder i den digitale tidsalder og styre politikker og strategier i retning af konkrete tiltag i sektoren.

| 1.13. | Derudover understreger EØSU, at selvom den digitale verden (herunder udsigterne til satellitkommunikation i EU's planer frem til 2020) udvikler sig hurtigt og kan opfattes som en udfordring for sektoren, så frembyder den ikke desto mindre talrige muligheder for filmindustrien. |
| --- | --- |

1.13.

Derudover understreger EØSU, at selvom den digitale verden (herunder udsigterne til satellitkommunikation i EU's planer frem til 2020) udvikler sig hurtigt og kan opfattes som en udfordring for sektoren, så frembyder den ikke desto mindre talrige muligheder for filmindustrien.

2.   Resumé af meddelelsen

| 2.1. | Filmindustrien i Europa, som er en af udtryksformerne for vores kulturelle mangfoldighed, er helt særlig og tillige meget kreativ. Den udgør et stærkt aktiv i den samlede kulturarv i Europa, og alligevel er industrien alvorligt truet af en række udfordringer. |
| --- | --- |

2.1.

Filmindustrien i Europa, som er en af udtryksformerne for vores kulturelle mangfoldighed, er helt særlig og tillige meget kreativ. Den udgør et stærkt aktiv i den samlede kulturarv i Europa, og alligevel er industrien alvorligt truet af en række udfordringer.

| 2.2. | Kommissionen har tidligere offentliggjort direktiver vedrørende bestemte områder af relevans for filmindustrien, bl.a. intellektuelle ejendomsrettigheder. Denne meddelelse er den første i de senere år, som beskæftiger sig med hele industrien. |
| --- | --- |

2.2.

Kommissionen har tidligere offentliggjort direktiver vedrørende bestemte områder af relevans for filmindustrien, bl.a. intellektuelle ejendomsrettigheder. Denne meddelelse er den første i de senere år, som beskæftiger sig med hele industrien.

| 2.3. | Kommissionens meddelelse fremhæver de særlige udfordringer, som den europæiske filmsektor står over for:






  — | det europæiske filmpublikum, idet få europæiske film når biograflærredet eller tv-skærmen i andre lande |
| --- | --- | --- |

2.3.

Kommissionens meddelelse fremhæver de særlige udfordringer, som den europæiske filmsektor står over for:

—

det europæiske filmpublikum, idet få europæiske film når biograflærredet eller tv-skærmen i andre lande

| — | ændrede forbrugsmønstre, idet der ses det samme antal film, men mediet er et andet: færre mennesker går i biografen, og flere ser film i fjernsynet eller VoD |
| --- | --- |

—

ændrede forbrugsmønstre, idet der ses det samme antal film, men mediet er et andet: færre mennesker går i biografen, og flere ser film i fjernsynet eller VoD

| — | mangler ved strategien for at nå et globalt marked, bl.a. opsplittet finansiering og begrænsede muligheder for internationalisering. |
| --- | --- |

—

mangler ved strategien for at nå et globalt marked, bl.a. opsplittet finansiering og begrænsede muligheder for internationalisering.

| 2.4. | Hensigten med Kommissionens dokument er derfor, at det ved at identificere og tage disse udfordringer op skal danne udgangspunktet for en debat om følgende:






  — | finansiering |
| --- | --- | --- |

2.4.

Hensigten med Kommissionens dokument er derfor, at det ved at identificere og tage disse udfordringer op skal danne udgangspunktet for en debat om følgende:

—

finansiering

| — | forretningsmodellen i sektoren |
| --- | --- |

—

forretningsmodellen i sektoren

| — | flere impulser til den kreative sektor |
| --- | --- |

—

flere impulser til den kreative sektor

| — | adgang til publikum. |
| --- | --- |

—

adgang til publikum.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1. | EØSU bifalder Kommissionens initiativ om at opridse grundlaget for en debat blandt alle interessenter og andre aktører i den audiovisuelle sektor i Europa. Denne dialog er yderst vigtig og har længe været tiltrængt, ikke blot for at udnytte de muligheder, der byder sig i en digital verden i forandring og i kraft af nye teknologier, men også for at styrke denne mangfoldige og komplekse industri yderligere. |
| --- | --- |

3.1.

EØSU bifalder Kommissionens initiativ om at opridse grundlaget for en debat blandt alle interessenter og andre aktører i den audiovisuelle sektor i Europa. Denne dialog er yderst vigtig og har længe været tiltrængt, ikke blot for at udnytte de muligheder, der byder sig i en digital verden i forandring og i kraft af nye teknologier, men også for at styrke denne mangfoldige og komplekse industri yderligere.

| 3.2. | EØSU er enig med Kommissionen i de konkrete udfordringer, der fremhæves i dokumentet. Det ønsker dog at tilføje endnu en udfordring, som ikke er medtaget i dokumentet, nemlig de aktuelle arbejdsvilkår for arbejdstagere, selvstændige og iværksættere i sektoren. |
| --- | --- |

3.2.

EØSU er enig med Kommissionen i de konkrete udfordringer, der fremhæves i dokumentet. Det ønsker dog at tilføje endnu en udfordring, som ikke er medtaget i dokumentet, nemlig de aktuelle arbejdsvilkår for arbejdstagere, selvstændige og iværksættere i sektoren.

| 3.3. | Hvad angår de områder, hvor der skal sættes ind, er EØSU enig i de områder, der er opregnet i dokumentet. Dog mener det, at det også er nødvendigt med en debat om og foranstaltninger inden for følgende områder:






  — | uddannelse, således at der ikke kun er fokus på erhvervsfærdigheder i uddannelsessystemet |
| --- | --- | --- |

3.3.

Hvad angår de områder, hvor der skal sættes ind, er EØSU enig i de områder, der er opregnet i dokumentet. Dog mener det, at det også er nødvendigt med en debat om og foranstaltninger inden for følgende områder:

—

uddannelse, således at der ikke kun er fokus på erhvervsfærdigheder i uddannelsessystemet

| — | arbejdsvilkår og -rammer |
| --- | --- |

—

arbejdsvilkår og -rammer

| — | forbindelsen mellem teater og film |
| --- | --- |

—

forbindelsen mellem teater og film

| — | mere omfattende dataindsamling og formidling af bedste praksis |
| --- | --- |

—

mere omfattende dataindsamling og formidling af bedste praksis

| — | det indre marked og forbindelsen mellem intellektuelle ejendomsrettigheder/ophavsret og industrien. |
| --- | --- |

—

det indre marked og forbindelsen mellem intellektuelle ejendomsrettigheder/ophavsret og industrien.

| 3.4. | Derudover understreger EØSU, at selvom den digitale verden udvikler sig hurtigt og kan opfattes som en udfordring for sektoren, så frembyder den ikke desto mindre talrige muligheder for filmindustrien. Disse tæller bl.a. udsigterne til satellitkommunikation som redegjort for i EU's planer for satellitinfrastruktur for 2020 og brug af satellitter som en mere fleksibel, miljøvenlig og omkostningseffektiv metode til distribution af film til biografer. |
| --- | --- |

3.4.

Derudover understreger EØSU, at selvom den digitale verden udvikler sig hurtigt og kan opfattes som en udfordring for sektoren, så frembyder den ikke desto mindre talrige muligheder for filmindustrien. Disse tæller bl.a. udsigterne til satellitkommunikation som redegjort for i EU's planer for satellitinfrastruktur for 2020 og brug af satellitter som en mere fleksibel, miljøvenlig og omkostningseffektiv metode til distribution af film til biografer.

4.   Særlige bemærkninger

Finansieringsmiljøet for den audiovisuelle sektor

| 4.1. | EØSU støtter tanken om, at den offentlige finansiering til sektoren ikke nødvendigvis skal øges, men snarere optimeres for at skabe merværdi for industrien. Offentlig finansiering er et anliggende for medlemsstaterne, og EU-midler bør øge effektiviteten af lokal finansiering yderligere. Den offentlige finansiering bør imidlertid bruges til at tiltrække flere private midler. |
| --- | --- |

4.1.

EØSU støtter tanken om, at den offentlige finansiering til sektoren ikke nødvendigvis skal øges, men snarere optimeres for at skabe merværdi for industrien. Offentlig finansiering er et anliggende for medlemsstaterne, og EU-midler bør øge effektiviteten af lokal finansiering yderligere. Den offentlige finansiering bør imidlertid bruges til at tiltrække flere private midler.

| 4.2. | Finansieringsmodellen for den audiovisuelle industri må være baseret på støtte øremærket til forskellige typer produkter og på en blanding af direkte tilskud og løftestangsfinansiering for at gøre det nemmere for private investorer at komme ind på markedet. Løftestangseffekten af offentlig finansiering er væsentlig for en mere rationel anvendelse af de offentlige ressourcer og for at koncentrere indsatsen om kulturelle produkter. |
| --- | --- |

4.2.

Finansieringsmodellen for den audiovisuelle industri må være baseret på støtte øremærket til forskellige typer produkter og på en blanding af direkte tilskud og løftestangsfinansiering for at gøre det nemmere for private investorer at komme ind på markedet. Løftestangseffekten af offentlig finansiering er væsentlig for en mere rationel anvendelse af de offentlige ressourcer og for at koncentrere indsatsen om kulturelle produkter.

| 4.3. | EØSU understreger, at balancen mellem konkurrencedygtighed og kreativt udtryk er hårfin, og denne balance bør afspejles i den offentlige finansiering, som ikke kun bør gå til det ene eller det andet. |
| --- | --- |

4.3.

EØSU understreger, at balancen mellem konkurrencedygtighed og kreativt udtryk er hårfin, og denne balance bør afspejles i den offentlige finansiering, som ikke kun bør gå til det ene eller det andet.

| 4.4. | I tillæg til de spørgsmål knyttet til offentlig finansiering, som Kommissionen har formuleret som udgangspunktet for en debat, ønsker EØSU at tilføje følgende punkter:






  4.4.1. | På overnationalt niveau bør det alvorligt overvejes at udvikle et »europæisk« filmbrand. Den nationale oprindelse er vigtig og bør altid have en fremtrædende plads i filmens rulletekster, men et europæisk brand må videreudvikles på verdensplan og på nationalt niveau. |
| --- | --- | --- |

4.4.

I tillæg til de spørgsmål knyttet til offentlig finansiering, som Kommissionen har formuleret som udgangspunktet for en debat, ønsker EØSU at tilføje følgende punkter:

4.4.1.

På overnationalt niveau bør det alvorligt overvejes at udvikle et »europæisk« filmbrand. Den nationale oprindelse er vigtig og bør altid have en fremtrædende plads i filmens rulletekster, men et europæisk brand må videreudvikles på verdensplan og på nationalt niveau.

| 4.4.2. | Garantifondsordninger og skatteincitamenter er de primære finansielle instrumenter, der bør anvendes: garantifonde har en fremmende virkning på bankernes långivning, særligt når de er i overensstemmelse med Baselaftalerne, og skatteincitamenter tiltrækker investeringer i egenkapital eller kvasiegenkapital. Disse finansielle instrumenter må tilrettelægges, så de er komplementære til EU-instrumenterne, først og fremmest det finansielle initiativ Kreativt Europa, garantifonde for SMV'er og EU's strukturfonde. |
| --- | --- |

4.4.2.

Garantifondsordninger og skatteincitamenter er de primære finansielle instrumenter, der bør anvendes: garantifonde har en fremmende virkning på bankernes långivning, særligt når de er i overensstemmelse med Baselaftalerne, og skatteincitamenter tiltrækker investeringer i egenkapital eller kvasiegenkapital. Disse finansielle instrumenter må tilrettelægges, så de er komplementære til EU-instrumenterne, først og fremmest det finansielle initiativ Kreativt Europa, garantifonde for SMV'er og EU's strukturfonde.

| 4.4.3. | Ikke kun programmet Kreativt Europe, men også andre finansieringsinstrumenter, såsom Horisont 2020 og Erasmus+, bør anvendes i sektoren, og midler herfra øremærkes i et passende forhold. |
| --- | --- |

4.4.3.

Ikke kun programmet Kreativt Europe, men også andre finansieringsinstrumenter, såsom Horisont 2020 og Erasmus+, bør anvendes i sektoren, og midler herfra øremærkes i et passende forhold.

| 4.5. | I Kommissionens meddelelse omtales private investeringer som en finansieringskilde for industrien. EØSU anbefaler, at nye aktører i den digitale sektor bidrager med finansiering til sektoren. Her tænkes bl.a. på telekommunikationsvirksomheder og indholdsudbydere. |
| --- | --- |

4.5.

I Kommissionens meddelelse omtales private investeringer som en finansieringskilde for industrien. EØSU anbefaler, at nye aktører i den digitale sektor bidrager med finansiering til sektoren. Her tænkes bl.a. på telekommunikationsvirksomheder og indholdsudbydere.

| 4.6. | Enkeltstående initiativer rækker ikke. Regeringerne og EU må etablere en finansiel infrastruktur for den audiovisuelle industri rettet mod at levere og fremme flere finansielle og ikke-finansielle tjenester — herunder kapacitetsopbygningstjenester — igennem hele industriens produktionskæde, fra udvikling over produktion til distribution. |
| --- | --- |

4.6.

Enkeltstående initiativer rækker ikke. Regeringerne og EU må etablere en finansiel infrastruktur for den audiovisuelle industri rettet mod at levere og fremme flere finansielle og ikke-finansielle tjenester — herunder kapacitetsopbygningstjenester — igennem hele industriens produktionskæde, fra udvikling over produktion til distribution.

Et innovativt erhvervsklima

| 4.7. | EØSU har deltaget i debatten om intellektuelle ejendomsrettigheder, det digitale indre marked og direktivet om audiovisuelle medietjenester. EØSU støtter dog idéen om at tænke ud af boksen for at finde frem til forretningsmodeller, der er fornuftige i forhold til de igangværende teknologiske ændringer i den digitale tidsalder. EØSU understreger endvidere, at der er behov for en bedre strømlining af alle de eksisterende politikker for sektoren. |
| --- | --- |

4.7.

EØSU har deltaget i debatten om intellektuelle ejendomsrettigheder, det digitale indre marked og direktivet om audiovisuelle medietjenester. EØSU støtter dog idéen om at tænke ud af boksen for at finde frem til forretningsmodeller, der er fornuftige i forhold til de igangværende teknologiske ændringer i den digitale tidsalder. EØSU understreger endvidere, at der er behov for en bedre strømlining af alle de eksisterende politikker for sektoren.

| 4.8. | Der må ses nærmere på nye forretningsmodeller og være opbakning til dem, der tør træffe modige beslutninger. EØSU understreger imidlertid, at dette kræver, at alle interessenter deltager åbent og fuldt ud i drøftelserne om at ændre forretningsmodeller. Primus motor for denne debat bør i øvrigt være industrien selv. |
| --- | --- |

4.8.

Der må ses nærmere på nye forretningsmodeller og være opbakning til dem, der tør træffe modige beslutninger. EØSU understreger imidlertid, at dette kræver, at alle interessenter deltager åbent og fuldt ud i drøftelserne om at ændre forretningsmodeller. Primus motor for denne debat bør i øvrigt være industrien selv.

| 4.9. | EØSU er fuldstændigt overbevist om, at dette er af afgørende betydning for industriens succes, og opfordrer derfor alle interessenter til at være åbne over for sådanne nye forretningsmodeller, ikke blot for at udnytte alle de muligheder, der byder sig i den digitale tidsalder, men også for at tilpasse sig forbrugsmønstre i hastig forandring. |
| --- | --- |

4.9.

EØSU er fuldstændigt overbevist om, at dette er af afgørende betydning for industriens succes, og opfordrer derfor alle interessenter til at være åbne over for sådanne nye forretningsmodeller, ikke blot for at udnytte alle de muligheder, der byder sig i den digitale tidsalder, men også for at tilpasse sig forbrugsmønstre i hastig forandring.

| 4.10. | Der er behov for en kulturel ændring i mentalitet hos producenter og tv-selskaber. Fremover vil produkter til biograf og tv være at finde side om side med crossmedia-produkter. Producenter og tv-selskaber er nødt til at udvikle forskellige forretningsmodeller for de forskellige produkter. De er nødt til at arbejde med forskellige budgetter og forskellige frigivelsesstrategier afhængig af produkttype og kommercielt potentiale. Samtidig er regeringerne nødt til at tage modellerne for offentlig finansiering op til genovervejelse med henblik på en mere alsidig sammensætning af støtte. |
| --- | --- |

4.10.

Der er behov for en kulturel ændring i mentalitet hos producenter og tv-selskaber. Fremover vil produkter til biograf og tv være at finde side om side med crossmedia-produkter. Producenter og tv-selskaber er nødt til at udvikle forskellige forretningsmodeller for de forskellige produkter. De er nødt til at arbejde med forskellige budgetter og forskellige frigivelsesstrategier afhængig af produkttype og kommercielt potentiale. Samtidig er regeringerne nødt til at tage modellerne for offentlig finansiering op til genovervejelse med henblik på en mere alsidig sammensætning af støtte.

| 4.11. | EØSU advarer mod blot at justere nuværende forretningspraksis uden at se på metoderne med helt nye innovative øjne. Mere fleksible frigivelsesvinduer alene vil således ikke nødvendigvis bane vej for de forretningsløsninger, som kræves i den digitale tidsalder. |
| --- | --- |

4.11.

EØSU advarer mod blot at justere nuværende forretningspraksis uden at se på metoderne med helt nye innovative øjne. Mere fleksible frigivelsesvinduer alene vil således ikke nødvendigvis bane vej for de forretningsløsninger, som kræves i den digitale tidsalder.

Styrkelse af det kreative miljø

| 4.12. | EØSU gør gældende, at samarbejde mellem filmskoler har afgørende betydning for yderligere styrkelse af sektoren. Endvidere fremhæver EØSU, at denne aktør i sektoren, altså filmskolerne, også må inddrages i interessentdebatten på EU-niveau. |
| --- | --- |

4.12.

EØSU gør gældende, at samarbejde mellem filmskoler har afgørende betydning for yderligere styrkelse af sektoren. Endvidere fremhæver EØSU, at denne aktør i sektoren, altså filmskolerne, også må inddrages i interessentdebatten på EU-niveau.

| 4.13. | Et særligt problem på dette område, og som der bør ses nærmere på, er det forhold, at teknologien udvikler sig så hurtigt, at filmskolerne mange gange anvender forældet teknologi i undervisningen af eleverne. De uddanner derfor ofte fagfolk, som ikke kan bruge den teknologi, der anvendes i industrien. |
| --- | --- |

4.13.

Et særligt problem på dette område, og som der bør ses nærmere på, er det forhold, at teknologien udvikler sig så hurtigt, at filmskolerne mange gange anvender forældet teknologi i undervisningen af eleverne. De uddanner derfor ofte fagfolk, som ikke kan bruge den teknologi, der anvendes i industrien.

Tilgængelighed og publikumsudvikling

| 4.14. | EØSU er enig i den opfattelse, at også publikum bør være omdrejningspunkt for udviklingen i sektoren. Af den grund understreger EØSU desuden nødvendigheden af ordentlige data på EU-niveau og inddragelse af forbrugerorganisationer i interessentdebatterne i for eksempel det europæiske filmforum. |
| --- | --- |

4.14.

EØSU er enig i den opfattelse, at også publikum bør være omdrejningspunkt for udviklingen i sektoren. Af den grund understreger EØSU desuden nødvendigheden af ordentlige data på EU-niveau og inddragelse af forbrugerorganisationer i interessentdebatterne i for eksempel det europæiske filmforum.

Indsamling og analyse af data

| 4.15. | EØSU mener, at der bør lægges større vægt på indsamling af data på EU-niveau for at opnå en bedre forståelse af industrien. De indsamlede data bør ikke kun vedrøre publikum i sektoren, men også brugen af finansiering på forskellige niveauer, sektorens konkurrencedygtighed samt arbejdsmiljø og -vilkår. |
| --- | --- |

4.15.

EØSU mener, at der bør lægges større vægt på indsamling af data på EU-niveau for at opnå en bedre forståelse af industrien. De indsamlede data bør ikke kun vedrøre publikum i sektoren, men også brugen af finansiering på forskellige niveauer, sektorens konkurrencedygtighed samt arbejdsmiljø og -vilkår.

| 4.16. | EØSU erkender endvidere, at der er behov for at udvikle en datakilde på nationalt og EU-niveau, som også indeholder data, der anvendes af finansielle formidlere til at vurdere og forvalte investeringsrisikoen. |
| --- | --- |

4.16.

EØSU erkender endvidere, at der er behov for at udvikle en datakilde på nationalt og EU-niveau, som også indeholder data, der anvendes af finansielle formidlere til at vurdere og forvalte investeringsrisikoen.

Arbejdsmiljø og -vilkår

| 4.17. | EØSU er af den klare opfattelse, at der bør være fokus på og en debat om arbejdsvilkårene og arbejdsmiljøet i sektoren. For øjeblikket er sektoren så opsplittet, at manglen på oplysninger om arbejdsvilkårene ofte er ensbetydende med, at man ikke er opmærksom på dette område. |
| --- | --- |

4.17.

EØSU er af den klare opfattelse, at der bør være fokus på og en debat om arbejdsvilkårene og arbejdsmiljøet i sektoren. For øjeblikket er sektoren så opsplittet, at manglen på oplysninger om arbejdsvilkårene ofte er ensbetydende med, at man ikke er opmærksom på dette område.

| 4.18. | Usikre ansættelsesforhold er desværre ved at blive endnu mere almindelige i sektoren, dels på grund af de særlige forhold, der gør sig gældende i industrien (for eksempel foregår produktionen i løbet af en kort periode), men også på grund af manglende konkurrencedygtighed, som gør, at man søger at spare penge på lønningerne. |
| --- | --- |

4.18.

Usikre ansættelsesforhold er desværre ved at blive endnu mere almindelige i sektoren, dels på grund af de særlige forhold, der gør sig gældende i industrien (for eksempel foregår produktionen i løbet af en kort periode), men også på grund af manglende konkurrencedygtighed, som gør, at man søger at spare penge på lønningerne.

| 4.19. | EØSU opfordrer derfor Kommissionen til at gøre dette problem til et af de områder, der fokuseres på i meddelelsen, og tillige medtage det i debatterne. Repræsentanter for arbejdstagerne i filmsektoren må inddrages i interessentdebatterne og i det europæiske filmforum. |
| --- | --- |

4.19.

EØSU opfordrer derfor Kommissionen til at gøre dette problem til et af de områder, der fokuseres på i meddelelsen, og tillige medtage det i debatterne. Repræsentanter for arbejdstagerne i filmsektoren må inddrages i interessentdebatterne og i det europæiske filmforum.

Det europæiske filmforum

| 4.20. | EØSU støtter Kommissionens initiativ om at etablere et europæisk filmforum. Sektoren skulle for længst have sat sig sammen for at drøfte spørgsmål af relevans for industriens konkurrenceevne i dagens digitale verden. |
| --- | --- |

4.20.

EØSU støtter Kommissionens initiativ om at etablere et europæisk filmforum. Sektoren skulle for længst have sat sig sammen for at drøfte spørgsmål af relevans for industriens konkurrenceevne i dagens digitale verden.

| 4.21. | EØSU understreger, at det er helt afgørende, at alle interessenter i sektoren inddrages på lige fod. Det gælder også de mindre interessentgrupper, de mindre »magtfulde« interessenter såvel som repræsentanter for forbrugere og arbejdstagere. |
| --- | --- |

4.21.

EØSU understreger, at det er helt afgørende, at alle interessenter i sektoren inddrages på lige fod. Det gælder også de mindre interessentgrupper, de mindre »magtfulde« interessenter såvel som repræsentanter for forbrugere og arbejdstagere.

| 4.22. | Selvom tv-branchen ikke er blevet ramt lige så hårdt af den digitale tidsalder som filmindustrien, er det vigtigt, at også denne sektor inddrages og medtages i den bredere debat, da den også er en vigtig komponent i den audiovisuelle sektor. |
| --- | --- |

4.22.

Selvom tv-branchen ikke er blevet ramt lige så hårdt af den digitale tidsalder som filmindustrien, er det vigtigt, at også denne sektor inddrages og medtages i den bredere debat, da den også er en vigtig komponent i den audiovisuelle sektor.

Fremme af europæisk filmkundskab

| 4.23. | EØSU opfatter filmkundskab som en vigtig faktor i at få flere europæere til at værdsætte og opsøge europæiske film. EØSU anbefaler derfor, at fremme af filmkundskab bliver et anliggende på EU-niveau og på nationalt niveau. Dette vil ikke kun gavne industrien, men også rette lyset mod et vigtigt udtryk for den europæiske kulturelle mangfoldighed. Selvom den specifikke model for værdsættelse af film i skoler ikke nødvendigvis virker, mener EØSU, at der bør udformes modeller og kampagner, som fremhæver succeserne, skønheden og kunsten i den europæiske filmproduktion. |
| --- | --- |

4.23.

EØSU opfatter filmkundskab som en vigtig faktor i at få flere europæere til at værdsætte og opsøge europæiske film. EØSU anbefaler derfor, at fremme af filmkundskab bliver et anliggende på EU-niveau og på nationalt niveau. Dette vil ikke kun gavne industrien, men også rette lyset mod et vigtigt udtryk for den europæiske kulturelle mangfoldighed. Selvom den specifikke model for værdsættelse af film i skoler ikke nødvendigvis virker, mener EØSU, at der bør udformes modeller og kampagner, som fremhæver succeserne, skønheden og kunsten i den europæiske filmproduktion.

Tilgængelighed

| 4.24. | Sprog kan opfattes som en af stopklodserne for at nå ud til publikum i og uden for Europa. Sprog er en fysisk barriere, men også en del af den kulturelle mangfoldighed. Derudover er film et effektivt redskab til at lære fremmedsprog. Alligevel mener EØSU, at der bør gives midler fra Horisont 2020 til en innovativ og omkostningseffektiv tilgang til synkronisering ved at gøre brug af førende og nye teknologier. |
| --- | --- |

4.24.

Sprog kan opfattes som en af stopklodserne for at nå ud til publikum i og uden for Europa. Sprog er en fysisk barriere, men også en del af den kulturelle mangfoldighed. Derudover er film et effektivt redskab til at lære fremmedsprog. Alligevel mener EØSU, at der bør gives midler fra Horisont 2020 til en innovativ og omkostningseffektiv tilgang til synkronisering ved at gøre brug af førende og nye teknologier.

| 4.25. | EØSU opfordrer desuden kraftigt den audiovisuelle sektorer til at anvende de eksisterende værktøjer til at sikre, at sektorens produkter også når ud til publikum med syns- og hørehandicap. Der bør desuden forskes i at gøre disse tilgængelighedsværktøjer mere omkostningseffektive. |
| --- | --- |

4.25.

EØSU opfordrer desuden kraftigt den audiovisuelle sektorer til at anvende de eksisterende værktøjer til at sikre, at sektorens produkter også når ud til publikum med syns- og hørehandicap. Der bør desuden forskes i at gøre disse tilgængelighedsværktøjer mere omkostningseffektive.

Bruxelles, den 10. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/52 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/52

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om civilsamfundet i Rusland

(initiativudtalelse)

(2015/C 230/08)

| Ordfører: | Mall HELLAM |
| --- | --- |

Ordfører:

Mall HELLAM

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede på sin plenarforsamling den 22. januar 2014 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, på eget initiativ at afgive udtalelse om:

»Civilsamfundet i Rusland«

(initiativudtalelse).

Den Faglige Sektion for Eksterne Forbindelser, som havde til opgave at forberede udvalgets arbejde i denne forbindelse, vedtog sin udtalelse den 17. november 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december, følgende udtalelse med 118 stemmer for, 6 imod og 5 hverken for eller imod:

1.   Generelle bemærkninger

| 1.1. | Det har aldrig været vigtigere at opbygge gensidig tillid og sikre uhindrede kontakter mellem civilsamfundet i Rusland og EU samt støtte Ruslands uafhængige civilsamfundsorganisationer mest muligt. |
| --- | --- |

1.1.

Det har aldrig været vigtigere at opbygge gensidig tillid og sikre uhindrede kontakter mellem civilsamfundet i Rusland og EU samt støtte Ruslands uafhængige civilsamfundsorganisationer mest muligt.

| 1.2. | Rammen for menneskerettigheder og demokrati bør fremmes mere aktivt, og den politiske rolle for den særlige EU-repræsentant for menneskerettigheder bør styrkes. Spørgsmål vedrørende civilsamfund og menneskerettigheder bør indgå i alle bi- og multilaterale dialoger med Rusland. Menneskerettighedsdialogen bør fortsættes, og civilsamfundsaktører med relevant ekspertise bør så vidt muligt inddrages heri. EU's højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik bør ved hvert eneste besøg i Rusland mødes med civilsamfundet og civilsamfundsorganisationer. |
| --- | --- |

1.2.

Rammen for menneskerettigheder og demokrati bør fremmes mere aktivt, og den politiske rolle for den særlige EU-repræsentant for menneskerettigheder bør styrkes. Spørgsmål vedrørende civilsamfund og menneskerettigheder bør indgå i alle bi- og multilaterale dialoger med Rusland. Menneskerettighedsdialogen bør fortsættes, og civilsamfundsaktører med relevant ekspertise bør så vidt muligt inddrages heri. EU's højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik bør ved hvert eneste besøg i Rusland mødes med civilsamfundet og civilsamfundsorganisationer.

| 1.3. | EU bør øge sin koordinering og tale med én stemme i spørgsmål om de politiske udfordringer og den voldsomme fremfærd over for NGO'er og medier i Rusland. EØSU opfordrer EU til nøje at overvåge og regelmæssigt udtale sig om situationen for civilsamfundet i Rusland. |
| --- | --- |

1.3.

EU bør øge sin koordinering og tale med én stemme i spørgsmål om de politiske udfordringer og den voldsomme fremfærd over for NGO'er og medier i Rusland. EØSU opfordrer EU til nøje at overvåge og regelmæssigt udtale sig om situationen for civilsamfundet i Rusland.

| 1.4. | Betydningen af en bilateral tilgang som et middel til at komme videre i forhandlingerne med Rusland må imidlertid ikke undervurderes. EU bør indtage en klar holdning til såvel sanktioner som ansvar i forbindelse med indgreb over for civilsamfundet. Der er imidlertid behov for stor fleksibilitet for at komme væk fra det nuværende lavpunkt i forhandlingerne mellem EU og Rusland. En bilateral tilgang kan måske være en god måde at genoptage forbindelserne på. |
| --- | --- |

1.4.

Betydningen af en bilateral tilgang som et middel til at komme videre i forhandlingerne med Rusland må imidlertid ikke undervurderes. EU bør indtage en klar holdning til såvel sanktioner som ansvar i forbindelse med indgreb over for civilsamfundet. Der er imidlertid behov for stor fleksibilitet for at komme væk fra det nuværende lavpunkt i forhandlingerne mellem EU og Rusland. En bilateral tilgang kan måske være en god måde at genoptage forbindelserne på.

| 1.5. | Fra et strategisk synspunkt kunne det også været nyttigt at se samarbejdet mellem EU's og Ruslands civilsamfund som et eventuelt element i den fremtidige partnerskabs- og samarbejdsaftale (1) og oprette en særskilt budgetpost til en uafhængig platform for civilsamfundsdialog mellem EU og Rusland. EU bør trods de ekstraordinære politiske omstændigheder fortsætte med at anvende bløde og intelligente magtmidler (2) med henblik på at normalisere situationen og forhindre Ruslands (selv)isolationistiske tendenser. Der henvises i den forbindelse til anbefalingerne i EØSU's tidligere udtalelser om Den nordlige dimension (3) (herunder EU's arktiske politik (4)), Østersøstrategien (5), Sortehavssynergien (6), østpartnerskabet (7) og Donaustrategien. |
| --- | --- |

1.5.

Fra et strategisk synspunkt kunne det også været nyttigt at se samarbejdet mellem EU's og Ruslands civilsamfund som et eventuelt element i den fremtidige partnerskabs- og samarbejdsaftale (1) og oprette en særskilt budgetpost til en uafhængig platform for civilsamfundsdialog mellem EU og Rusland. EU bør trods de ekstraordinære politiske omstændigheder fortsætte med at anvende bløde og intelligente magtmidler (2) med henblik på at normalisere situationen og forhindre Ruslands (selv)isolationistiske tendenser. Der henvises i den forbindelse til anbefalingerne i EØSU's tidligere udtalelser om Den nordlige dimension (3) (herunder EU's arktiske politik (4)), Østersøstrategien (5), Sortehavssynergien (6), østpartnerskabet (7) og Donaustrategien.

| 1.6. | EU bør holde nøje øje med de demokratiske processer og udfordringer for dialogens deltagere. Det bør erkendes, at der er sket en hastig forværring af rettigheder og friheder i Rusland i løbet af de sidste to år; en situation, som må afhjælpes med det samme. EU's institutioner og medlemsstater, navnlig dem, der endnu ikke har været involveret, bør investere i og støtte udvekslingsprogrammer og programmer for civilsamfundssamarbejde med Rusland samt støtte russiske demokratisk orienterede og temabaserede NGO'er, såsom menneskerettighedsforkæmpere, miljøaktivister, forbrugerorganisationer, arbejdsmarkedets forskellige parter samt andre uafhængige faglige interesseorganisationer. På visse betingelser bør der træffes foranstaltninger for at lempe og liberalise visumreglerne. |
| --- | --- |

1.6.

EU bør holde nøje øje med de demokratiske processer og udfordringer for dialogens deltagere. Det bør erkendes, at der er sket en hastig forværring af rettigheder og friheder i Rusland i løbet af de sidste to år; en situation, som må afhjælpes med det samme. EU's institutioner og medlemsstater, navnlig dem, der endnu ikke har været involveret, bør investere i og støtte udvekslingsprogrammer og programmer for civilsamfundssamarbejde med Rusland samt støtte russiske demokratisk orienterede og temabaserede NGO'er, såsom menneskerettighedsforkæmpere, miljøaktivister, forbrugerorganisationer, arbejdsmarkedets forskellige parter samt andre uafhængige faglige interesseorganisationer. På visse betingelser bør der træffes foranstaltninger for at lempe og liberalise visumreglerne.

| 1.7. | Mangfoldighed er nøglen til et sundt europæisk civilsamfund: EU bør tage kontakt til en bred vifte af tematiske og regionale civilsamfundsaktører — på trods af eller netop på grund af Ruslands voksende monopolisering og isolation med en tilbagevenden til autoritær adfærd. EØSU opfordrer til flere mellemfolkelige kontakter og navnlig til flere stort anlagte udvekslinger inden for uddannelse og interkulturel dialog som et redskab til at forbedre den gensidige forståelse og tillid. Der bør skabes grobund for nye platforme og muligheder for samarbejde mellem civilsamfundsorganisationer fra EU og Rusland. Civilsamfundsforummet EU-Rusland (som svarer til civilsamfundsforummet for østpartnerskabet) kan betragtes som en af de eksisterende udviklingsplatforme, der er velegnet til dette formål. Der bør tillige være fokus på at inddrage arbejdsmarkedets parter i denne eller lignende platforme. |
| --- | --- |

1.7.

Mangfoldighed er nøglen til et sundt europæisk civilsamfund: EU bør tage kontakt til en bred vifte af tematiske og regionale civilsamfundsaktører — på trods af eller netop på grund af Ruslands voksende monopolisering og isolation med en tilbagevenden til autoritær adfærd. EØSU opfordrer til flere mellemfolkelige kontakter og navnlig til flere stort anlagte udvekslinger inden for uddannelse og interkulturel dialog som et redskab til at forbedre den gensidige forståelse og tillid. Der bør skabes grobund for nye platforme og muligheder for samarbejde mellem civilsamfundsorganisationer fra EU og Rusland. Civilsamfundsforummet EU-Rusland (som svarer til civilsamfundsforummet for østpartnerskabet) kan betragtes som en af de eksisterende udviklingsplatforme, der er velegnet til dette formål. Der bør tillige være fokus på at inddrage arbejdsmarkedets parter i denne eller lignende platforme.

| 1.8. | EU bør revidere procedurerne for økonomisk støtte til NGO'er gennem det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR). I lyset af den igangværende undertrykkelse og forfølgelse af NGO'er vil en relativ stor samfinansiering udgøre en stor byrde for mange russiske NGO'er og deres partnere. Det er derfor vigtigt at øge finansieringsmulighederne og garantere sikker adgang hertil for russiske NGO'er og NGO-koalitioner. EIDHR anbefales f.eks. at forhøje sit budget til Den Russiske Føderation (fra 3 mio. til 9 mio. EUR om året). For at gøre støttemekanismerne mere fleksible og tilgængelige bør man overveje modeller for omfordeling. |
| --- | --- |

1.8.

EU bør revidere procedurerne for økonomisk støtte til NGO'er gennem det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR). I lyset af den igangværende undertrykkelse og forfølgelse af NGO'er vil en relativ stor samfinansiering udgøre en stor byrde for mange russiske NGO'er og deres partnere. Det er derfor vigtigt at øge finansieringsmulighederne og garantere sikker adgang hertil for russiske NGO'er og NGO-koalitioner. EIDHR anbefales f.eks. at forhøje sit budget til Den Russiske Føderation (fra 3 mio. til 9 mio. EUR om året). For at gøre støttemekanismerne mere fleksible og tilgængelige bør man overveje modeller for omfordeling.

| 1.9. | Åbningen af det europæiske naboskabsinstrument (ENI) for russiske deltagere som led i de grænseoverskridende og multilaterale programmer med partnere fra EU og østpartnerskabet kan udgøre en anden konstruktiv mulighed. EØSU anbefaler ligeledes at udvide partnerskabsinstrumentet (PI), som på nuværende tidspunkt afsætter 10 mio. EUR om året til samarbejdet med Rusland, og følgelig give civilsamfundsinstitutioner adgang hertil. Endelig bør mandatet for den europæiske demokratifond udvides til også at omfatte Rusland. De relevante regionale og tværnationale samarbejdsprogrammer bør øge deres støtte til civilsamfundet. |
| --- | --- |

1.9.

Åbningen af det europæiske naboskabsinstrument (ENI) for russiske deltagere som led i de grænseoverskridende og multilaterale programmer med partnere fra EU og østpartnerskabet kan udgøre en anden konstruktiv mulighed. EØSU anbefaler ligeledes at udvide partnerskabsinstrumentet (PI), som på nuværende tidspunkt afsætter 10 mio. EUR om året til samarbejdet med Rusland, og følgelig give civilsamfundsinstitutioner adgang hertil. Endelig bør mandatet for den europæiske demokratifond udvides til også at omfatte Rusland. De relevante regionale og tværnationale samarbejdsprogrammer bør øge deres støtte til civilsamfundet.

| 1.10. | EU's nuværende finansieringspolitikker bør ikke begrænses til bistandsprojekter. Institutionel støtte og en professionel opgradering er vigtige for civilsamfundets bæredygtighed i overgangsøkonomier som den russiske. For at det russiske civilsamfund kan udvikle sig er det vigtigt, at kapaciteten hos civilsamfundsorganisationer, herunder arbejdsmarkedets parter, øges, at udviklingen af tekniske, it- og ledelsesmæssige færdigheder i NGO'er støttes, og at samarbejdet med tilsvarende organisationer i EU fremmes. |
| --- | --- |

1.10.

EU's nuværende finansieringspolitikker bør ikke begrænses til bistandsprojekter. Institutionel støtte og en professionel opgradering er vigtige for civilsamfundets bæredygtighed i overgangsøkonomier som den russiske. For at det russiske civilsamfund kan udvikle sig er det vigtigt, at kapaciteten hos civilsamfundsorganisationer, herunder arbejdsmarkedets parter, øges, at udviklingen af tekniske, it- og ledelsesmæssige færdigheder i NGO'er støttes, og at samarbejdet med tilsvarende organisationer i EU fremmes.

| 1.11. | EØSU opfordrer til udvikling af en hasteforanstaltning og/eller et varslingssystem for grupper eller enkeltpersoner, der er udsat for fare eller har akutte behov. Et sådant system bør bl.a. omfatte bedre adgang til asyl, visumtildeling og -forlængelse, stipendier mv. Det er endvidere yderst vigtigt at hjælpe og bistå civilsamfundsaktivister, som allerede er blevet tvunget til at forlade Rusland af politiske grunde. |
| --- | --- |

1.11.

EØSU opfordrer til udvikling af en hasteforanstaltning og/eller et varslingssystem for grupper eller enkeltpersoner, der er udsat for fare eller har akutte behov. Et sådant system bør bl.a. omfatte bedre adgang til asyl, visumtildeling og -forlængelse, stipendier mv. Det er endvidere yderst vigtigt at hjælpe og bistå civilsamfundsaktivister, som allerede er blevet tvunget til at forlade Rusland af politiske grunde.

| 1.12. | EØSU opfordrer til at intensivere udvekslingerne og båndene mellem russiske og ukrainske civilsamfundsaktører — med strukturelt lederskab og støtte fra EU. EØSU opfordrer til at undersøge mulighederne for at inddrage russiske partnere i store regionale projekter med landene i østpartnerskabet, navnlig på områder som demokrati, miljø, folkesundhed, transport, energieffektivitet mv. |
| --- | --- |

1.12.

EØSU opfordrer til at intensivere udvekslingerne og båndene mellem russiske og ukrainske civilsamfundsaktører — med strukturelt lederskab og støtte fra EU. EØSU opfordrer til at undersøge mulighederne for at inddrage russiske partnere i store regionale projekter med landene i østpartnerskabet, navnlig på områder som demokrati, miljø, folkesundhed, transport, energieffektivitet mv.

| 1.13. | EU bør tilstræbe en mere struktureret inddragelse af uafhængige repræsentanter for civilsamfundet i dialogen på regeringsplan mellem EU og Rusland, herunder på områder af fælles interesse såsom migration, interkulturelle forbindelser, klimaændringer, datasikkerhed, informationssikkerhed mv. EU bør ligeledes tilvejebringe nye interaktive og gennemsigtige muligheder for borgerinddragelse i såvel EU som Rusland. Et møde mellem EU's højtstående repræsentant og civilsamfundsaktører, der er aktive uden for EU, kunne være et skridt i retning mod opfyldelse af dette mål. |
| --- | --- |

1.13.

EU bør tilstræbe en mere struktureret inddragelse af uafhængige repræsentanter for civilsamfundet i dialogen på regeringsplan mellem EU og Rusland, herunder på områder af fælles interesse såsom migration, interkulturelle forbindelser, klimaændringer, datasikkerhed, informationssikkerhed mv. EU bør ligeledes tilvejebringe nye interaktive og gennemsigtige muligheder for borgerinddragelse i såvel EU som Rusland. Et møde mellem EU's højtstående repræsentant og civilsamfundsaktører, der er aktive uden for EU, kunne være et skridt i retning mod opfyldelse af dette mål.

2.   EØSU's rolle

| 2.1. | EØSU og de russiske uafhængige civilsamfundsorganisationer bør undersøge mulighederne for at højne kvaliteten af dialogen om menneskerettigheder mellem EU og Rusland samt finde nye veje for en fortsat dialog. |
| --- | --- |

2.1.

EØSU og de russiske uafhængige civilsamfundsorganisationer bør undersøge mulighederne for at højne kvaliteten af dialogen om menneskerettigheder mellem EU og Rusland samt finde nye veje for en fortsat dialog.

| 2.2. | For at styrke forbindelserne mellem de europæiske og russiske civilsamfund bør der træffes følgende foranstaltninger: |
| --- | --- |

2.2.

For at styrke forbindelserne mellem de europæiske og russiske civilsamfund bør der træffes følgende foranstaltninger:

| 2.2.1. | Overveje at udvide opfølgningsudvalget EU-Rusland med det formål at give flere medlemmer mulighed for at deltage i udvekslingerne med russiske partnere. |
| --- | --- |

2.2.1.

Overveje at udvide opfølgningsudvalget EU-Rusland med det formål at give flere medlemmer mulighed for at deltage i udvekslingerne med russiske partnere.

| 2.2.2. | Styrke samarbejdet mellem EØSU og civilsamfundsforummet EU-Rusland med henblik på at overvåge udviklingen i det russiske civilsamfund samt undersøge mulighederne for at fremme dialogen mellem EU og russiske uafhængige civilsamfundsorganisationer (herunder miljø-, forbruger- og landbrugsorganisationer samt sociale, faglige og temabaserede organisationer). |
| --- | --- |

2.2.2.

Styrke samarbejdet mellem EØSU og civilsamfundsforummet EU-Rusland med henblik på at overvåge udviklingen i det russiske civilsamfund samt undersøge mulighederne for at fremme dialogen mellem EU og russiske uafhængige civilsamfundsorganisationer (herunder miljø-, forbruger- og landbrugsorganisationer samt sociale, faglige og temabaserede organisationer).

| 2.2.3. | Etablere og udvikle forbindelser med et bredt spektrum af uafhængige arbejdsmarkedsparter (f.eks. arbejdsgiverorganisationer og fagforeninger) i Rusland. |
| --- | --- |

2.2.3.

Etablere og udvikle forbindelser med et bredt spektrum af uafhængige arbejdsmarkedsparter (f.eks. arbejdsgiverorganisationer og fagforeninger) i Rusland.

| 2.2.4. | Støtte, udvide og prioritere indsatsen for at fremme samarbejdet og civilsamfundet i Rusland, Ukraine og det øvrige østpartnerskab, herunder arbejdsmarkedsforholdene og overveje en særlig rolle for EØSU i at moderere samarbejdet mellem civilsamfundene i Rusland og Ukraine. |
| --- | --- |

2.2.4.

Støtte, udvide og prioritere indsatsen for at fremme samarbejdet og civilsamfundet i Rusland, Ukraine og det øvrige østpartnerskab, herunder arbejdsmarkedsforholdene og overveje en særlig rolle for EØSU i at moderere samarbejdet mellem civilsamfundene i Rusland og Ukraine.

| 2.2.5. | EØSU har på grund af den politiske situation suspenderet de fælles workshopper med Den Russiske Føderations civilkammer (CCRF). EØSU opretholder dog de temabaserede forbindelser med CCRF og vil også etablere forbindelser med den russiske ombudsmands kontor samt andre relevante institutioner og faglige organisationer. |
| --- | --- |

2.2.5.

EØSU har på grund af den politiske situation suspenderet de fælles workshopper med Den Russiske Føderations civilkammer (CCRF). EØSU opretholder dog de temabaserede forbindelser med CCRF og vil også etablere forbindelser med den russiske ombudsmands kontor samt andre relevante institutioner og faglige organisationer.

3.   Indledende bemærkninger

| 3.1. | I starten af marts 2014 tog Den Russiske Føderation aktivt skridt til at annektere den autonome republik Krim, Ukraine. Siden april 2014 menes Rusland at have ført en stedfortræderkrig i det østlige Ukraine med optrapningen af støtten til prorussiske separatister i folkerepublikkerne Donetsk og Lugansk og direkte indtrængen på Ukraines territorium. Det nuværende europæiske sikkerhedssystem, der har eksisteret i årtier, samt de brede internationale aftaler indgået efter Anden Verdenskrig sættes dermed på en prøve. Siden sommeren 2014 har EU og USA indført en række sanktioner mod russiske privatpersoner og virksomheder som reaktion på annekteringen af Krim og krisen i det østlige Ukraine. De efter al de sandsynlighed største antikrigsdemonstrationer (med deltagelse af mellem 25  000 og 50  000 personer) i mange år fandt sted i Moskva og andre storbyer den 21. september 2014. |
| --- | --- |

3.1.

I starten af marts 2014 tog Den Russiske Føderation aktivt skridt til at annektere den autonome republik Krim, Ukraine. Siden april 2014 menes Rusland at have ført en stedfortræderkrig i det østlige Ukraine med optrapningen af støtten til prorussiske separatister i folkerepublikkerne Donetsk og Lugansk og direkte indtrængen på Ukraines territorium. Det nuværende europæiske sikkerhedssystem, der har eksisteret i årtier, samt de brede internationale aftaler indgået efter Anden Verdenskrig sættes dermed på en prøve. Siden sommeren 2014 har EU og USA indført en række sanktioner mod russiske privatpersoner og virksomheder som reaktion på annekteringen af Krim og krisen i det østlige Ukraine. De efter al de sandsynlighed største antikrigsdemonstrationer (med deltagelse af mellem 25  000 og 50  000 personer) i mange år fandt sted i Moskva og andre storbyer den 21. september 2014.

| 3.2. | Præsident Vladimir Putin og den russiske regering har brugt 2013 og 2014 på at stramme deres greb om magten og marginalisere enhver potentiel opposition. I de seneste år har den russiske regering gennemtvunget en række strenge love som reaktion på de massive protester fra december 2011 og frem til midten af 2012. Lovene har bl.a. øget kontrollen med NGO'er og internettet og har på dramatisk vis hævet bøderne for deltagelse i usanktionerede gadeprotester samt udvidet definitionen af forræderi. |
| --- | --- |

3.2.

Præsident Vladimir Putin og den russiske regering har brugt 2013 og 2014 på at stramme deres greb om magten og marginalisere enhver potentiel opposition. I de seneste år har den russiske regering gennemtvunget en række strenge love som reaktion på de massive protester fra december 2011 og frem til midten af 2012. Lovene har bl.a. øget kontrollen med NGO'er og internettet og har på dramatisk vis hævet bøderne for deltagelse i usanktionerede gadeprotester samt udvidet definitionen af forræderi.

| 3.3. | Menneskerettighedssituationen og situationen for civilsamfundet i Rusland forværres. Ændringerne til loven om ikke-kommercielle organisationer (også kendt som loven om »udenlandske agenter«) kombineret med andre lovgivningsmæssige nyskabelser straffer lobbyarbejde, dæmoniserer NGO'er i offentligheden og forhindrer dermed udviklingen af civilsamfundet. Det stigende antal nylige retssager mod civilsamfundsorganisationer giver anledning til bekymring. Generelt bliver indstillingen i samfundet og blandt politikere mere og mere fjendtlig over for NGO'er og uafhængige kommentatorer. |
| --- | --- |

3.3.

Menneskerettighedssituationen og situationen for civilsamfundet i Rusland forværres. Ændringerne til loven om ikke-kommercielle organisationer (også kendt som loven om »udenlandske agenter«) kombineret med andre lovgivningsmæssige nyskabelser straffer lobbyarbejde, dæmoniserer NGO'er i offentligheden og forhindrer dermed udviklingen af civilsamfundet. Det stigende antal nylige retssager mod civilsamfundsorganisationer giver anledning til bekymring. Generelt bliver indstillingen i samfundet og blandt politikere mere og mere fjendtlig over for NGO'er og uafhængige kommentatorer.

| 3.4. | En anden restriktiv lov såsom forbuddet mod propaganda for mindretals »utraditionelle seksuelle forhold« fører til stigmatisering og øger diskrimination og homofobisk vold. Endvidere har en række nylige lovgivningsmæssige og administrative tiltag slået hårdt ned på de uafhængige medier i Rusland. |
| --- | --- |

3.4.

En anden restriktiv lov såsom forbuddet mod propaganda for mindretals »utraditionelle seksuelle forhold« fører til stigmatisering og øger diskrimination og homofobisk vold. Endvidere har en række nylige lovgivningsmæssige og administrative tiltag slået hårdt ned på de uafhængige medier i Rusland.

| 3.5. | I sine konklusioner af 16. juli 2014»opfordrer Det Europæiske Råd Kommissionen til at tage samarbejdsprogrammerne mellem EU og Rusland op til fornyet overvejelse med henblik på i hvert enkelt tilfælde at træffe en afgørelse om suspension af gennemførelsen af bilaterale og regionale EU-samarbejdsprogrammer. Projekter, der udelukkende vedrører grænseoverskridende samarbejde og civilsamfundet, vil dog blive bevaret«. Under disse omstændigheder er det nødvendigt at overveje, hvordan EU's institutioner og civilsamfundet kan hjælpe med til at forbedre forholdene for civilsamfundsgrupper i Rusland og fremme en egentlig civil og social dialog. |
| --- | --- |

3.5.

I sine konklusioner af 16. juli 2014»opfordrer Det Europæiske Råd Kommissionen til at tage samarbejdsprogrammerne mellem EU og Rusland op til fornyet overvejelse med henblik på i hvert enkelt tilfælde at træffe en afgørelse om suspension af gennemførelsen af bilaterale og regionale EU-samarbejdsprogrammer. Projekter, der udelukkende vedrører grænseoverskridende samarbejde og civilsamfundet, vil dog blive bevaret«. Under disse omstændigheder er det nødvendigt at overveje, hvordan EU's institutioner og civilsamfundet kan hjælpe med til at forbedre forholdene for civilsamfundsgrupper i Rusland og fremme en egentlig civil og social dialog.

4.   Overordnet situation for civilsamfundet

| 4.1. | I de seneste år har vigtige internationale aktører fra FN, EU, Europa-Parlamentet, Europarådet og OSCE givet udtryk for deres bekymring over den vigende plads til civilsamfundet i Rusland. |
| --- | --- |

4.1.

I de seneste år har vigtige internationale aktører fra FN, EU, Europa-Parlamentet, Europarådet og OSCE givet udtryk for deres bekymring over den vigende plads til civilsamfundet i Rusland.

| 4.2. | Det russiske civilsamfund i bred forstand, herunder alle former for nonprofitorganisationer, har gennemgået en betydelig udvikling siden begyndelsen af 1990'erne. På det seneste har NGO'erne fået følgeskab af mange løst sammensatte koalitioner og grupper af borgere, der går sammen om velgørende projekter, uddannelse, udbredelse af kendskabet til rettigheder m.m. Men sammenligner man med begyndelsen for 20 år siden, er vilkårene for personligt initiativ og social aktivisme i det russiske civilsamfund i dag ikke gunstige. |
| --- | --- |

4.2.

Det russiske civilsamfund i bred forstand, herunder alle former for nonprofitorganisationer, har gennemgået en betydelig udvikling siden begyndelsen af 1990'erne. På det seneste har NGO'erne fået følgeskab af mange løst sammensatte koalitioner og grupper af borgere, der går sammen om velgørende projekter, uddannelse, udbredelse af kendskabet til rettigheder m.m. Men sammenligner man med begyndelsen for 20 år siden, er vilkårene for personligt initiativ og social aktivisme i det russiske civilsamfund i dag ikke gunstige.

| 4.3. | Siden Vladimir Putins tilbagevenden til Kreml i maj 2012 er der blevet vedtaget den ene repressive lov efter den anden, og myndighederne har fået meget vide beføjelser til at begrænse grundlæggende friheder. Af eksempler kan nævnes Ruslands ændrede definition af forræderi, der gør det muligt at straffe fortalere for internationale menneskerettigheder. Der gives store bøder for deltagelse i »ikke-godkendte« møder. Den lov, der forbyder »propaganda for homoseksualitet«, diskriminerer i høj grad LGBT-personer. NGO'ernes ledere kan gøres personligt ansvarlig for manglende overholdelse af nye bestemmelser i loven om NGO'er. |
| --- | --- |

4.3.

Siden Vladimir Putins tilbagevenden til Kreml i maj 2012 er der blevet vedtaget den ene repressive lov efter den anden, og myndighederne har fået meget vide beføjelser til at begrænse grundlæggende friheder. Af eksempler kan nævnes Ruslands ændrede definition af forræderi, der gør det muligt at straffe fortalere for internationale menneskerettigheder. Der gives store bøder for deltagelse i »ikke-godkendte« møder. Den lov, der forbyder »propaganda for homoseksualitet«, diskriminerer i høj grad LGBT-personer. NGO'ernes ledere kan gøres personligt ansvarlig for manglende overholdelse af nye bestemmelser i loven om NGO'er.

| 4.4. | I bund og grund står civilsamfundet i Rusland over for et eksistentielt dilemma (8). Nogle menneskerettighedsobservatører mener, at forfølgelsen af civilsamfundet er af et omfang uden fortilfælde i landets postsovjetiske historie og endda er blevet intensiveret i takt med, at krisen i Ukraine har udviklet sig (9). Samtidig har staten stillet en del midler til rådighed for de såkaldte »socialt orienterede« grupper, hvilket har ført til yderligere splittelse mellem NGO'er. |
| --- | --- |

4.4.

I bund og grund står civilsamfundet i Rusland over for et eksistentielt dilemma (8). Nogle menneskerettighedsobservatører mener, at forfølgelsen af civilsamfundet er af et omfang uden fortilfælde i landets postsovjetiske historie og endda er blevet intensiveret i takt med, at krisen i Ukraine har udviklet sig (9). Samtidig har staten stillet en del midler til rådighed for de såkaldte »socialt orienterede« grupper, hvilket har ført til yderligere splittelse mellem NGO'er.

| 4.5. | Politisk motiveret forfølgelse af aktivister og hårdhændet behandling af politiske modstandere og kritikere er stadig en realitet. Det er værd at bemærke, at en række politiske fanger fik amnesti eller blev frigivet inden OL i Sotji i 2014 (herunder Mikhail Khodorkovskij og medlemmer af punkgruppen »Pussy Riot«). I samme periode blev dusinvis af demonstranter, der deltog i protesterne på Bolotnaja-pladsen i Moskva den 6. maj 2012, imidlertid stillet for retten og sigtet for at »organisere masseoptøjer« og vold mod politiet (10). Lokale og internationale menneskerettighedsorganisationer har gentagne gange sat spørgsmålstegn ved sigtelsernes proportionalitet og relevans. |
| --- | --- |

4.5.

Politisk motiveret forfølgelse af aktivister og hårdhændet behandling af politiske modstandere og kritikere er stadig en realitet. Det er værd at bemærke, at en række politiske fanger fik amnesti eller blev frigivet inden OL i Sotji i 2014 (herunder Mikhail Khodorkovskij og medlemmer af punkgruppen »Pussy Riot«). I samme periode blev dusinvis af demonstranter, der deltog i protesterne på Bolotnaja-pladsen i Moskva den 6. maj 2012, imidlertid stillet for retten og sigtet for at »organisere masseoptøjer« og vold mod politiet (10). Lokale og internationale menneskerettighedsorganisationer har gentagne gange sat spørgsmålstegn ved sigtelsernes proportionalitet og relevans.

| 4.6. | I november 2012 blev den gældende lov om NGO'er (også kendt som loven om »udenlandske agenter«) (11) ændret og blev således et af de væsentligste grundlag for forfølgelsen af civilsamfundet i Rusland og markerede starten på en kampagne rettet mod at marginalisere de russiske NGO'er. |
| --- | --- |

4.6.

I november 2012 blev den gældende lov om NGO'er (også kendt som loven om »udenlandske agenter«) (11) ændret og blev således et af de væsentligste grundlag for forfølgelsen af civilsamfundet i Rusland og markerede starten på en kampagne rettet mod at marginalisere de russiske NGO'er.

| 4.7. | Hvad, der er foruroligende, er, at loven om »udenlandske agenter« og de mange efterfølgende repressive love i Rusland har haft negativ indvirkning på udviklingen af civilsamfundet i den bredere region (12). Alene udtrykket »udenlandsk agent« vakte straks minder om den stærkt ladede og hadefulde retorik fra sovjettiden med den tydelige bibetydning af NGO'er som »spioner« (»agenter«). |
| --- | --- |

4.7.

Hvad, der er foruroligende, er, at loven om »udenlandske agenter« og de mange efterfølgende repressive love i Rusland har haft negativ indvirkning på udviklingen af civilsamfundet i den bredere region (12). Alene udtrykket »udenlandsk agent« vakte straks minder om den stærkt ladede og hadefulde retorik fra sovjettiden med den tydelige bibetydning af NGO'er som »spioner« (»agenter«).

| 4.8. | I første omgang forpligtede den nye lov alle NGO'er, der modtager udenlandsk finansiering, og som udfører såkaldt »politisk aktivitet« (eller lobbyarbejde), til at lade sig registrere som »udenlandske agenter« hos myndighederne. I modsat fald ville straffen være, at deres aktiviteter blev indstillet uden retskendelse. Gennemførelsen af loven i februar 2013 blev startskuddet til en række inspektioner af over 1  000 NGO'er (13) (som svar på kritik har Vladimir Putin efterfølgende erkendt, at lovens håndhævelse i visse tilfælde har været »ekstrem«). |
| --- | --- |

4.8.

I første omgang forpligtede den nye lov alle NGO'er, der modtager udenlandsk finansiering, og som udfører såkaldt »politisk aktivitet« (eller lobbyarbejde), til at lade sig registrere som »udenlandske agenter« hos myndighederne. I modsat fald ville straffen være, at deres aktiviteter blev indstillet uden retskendelse. Gennemførelsen af loven i februar 2013 blev startskuddet til en række inspektioner af over 1  000 NGO'er (13) (som svar på kritik har Vladimir Putin efterfølgende erkendt, at lovens håndhævelse i visse tilfælde har været »ekstrem«).

| 4.9. | Over 60 menneskerettighedsorganisationer og civilsamfundsgrupper — hvoraf mange er fremtrædende — blev sigtet for »administrative overtrædelser«, og de har efterfølgende appelleret de idømte sanktioner og bøder (med forskellige resultater til følge). NGO'en Golos, som har hovedkontor i Moskva og er den mest fremtrædende valgobservationsgruppe, har fået midlertidigt frataget sin ret til at virke, og det samme gælder enkelte andre NGO'er. Der er stadig uafsluttede retssager, men indtil videre har 13 NGO'er indgivet en klage til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol. Ingen NGO'er har selv ladet sig registrere (14). |
| --- | --- |

4.9.

Over 60 menneskerettighedsorganisationer og civilsamfundsgrupper — hvoraf mange er fremtrædende — blev sigtet for »administrative overtrædelser«, og de har efterfølgende appelleret de idømte sanktioner og bøder (med forskellige resultater til følge). NGO'en Golos, som har hovedkontor i Moskva og er den mest fremtrædende valgobservationsgruppe, har fået midlertidigt frataget sin ret til at virke, og det samme gælder enkelte andre NGO'er. Der er stadig uafsluttede retssager, men indtil videre har 13 NGO'er indgivet en klage til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol. Ingen NGO'er har selv ladet sig registrere (14).

| 4.10. | I juni 2014 blev loven ændret igen, og det russiske justitsministerium fik beføjelser til efter eget skøn at kategorisere NGO'er som »udenlandske agenter og dermed omgå enhver inddragelse af domstolene. De første seks grupper blev nævnt på ministeriets hjemmeside næsten umiddelbart efter, at loven trådte i kraft (15). Pr. 1. oktober 2014 var der 15 NGO'er på listen, hvoraf mange beskæftiger sig med strategiske retssager og juridisk støtte (16). |
| --- | --- |

4.10.

I juni 2014 blev loven ændret igen, og det russiske justitsministerium fik beføjelser til efter eget skøn at kategorisere NGO'er som »udenlandske agenter og dermed omgå enhver inddragelse af domstolene. De første seks grupper blev nævnt på ministeriets hjemmeside næsten umiddelbart efter, at loven trådte i kraft (15). Pr. 1. oktober 2014 var der 15 NGO'er på listen, hvoraf mange beskæftiger sig med strategiske retssager og juridisk støtte (16).

| 4.11. | Der er ganske få statslige institutioner i Rusland, der beskæftiger sig med civilsamfundet og menneskerettighedsspørgsmål: Ombudsmandens kontor, præsidentrådet for civilsamfundet og i et vist omfang civilkammeret (17). Sidstnævnte har fungeret som EØSU's partnerorganisation i forbindelse med de formelle kontakter med Rusland (18). Disse institutioners kapacitet er imidlertid ikke tilstrækkelig til at tackle den seneste negative udvikling for NGO'er og civilsamfundsgrupper i Rusland. |
| --- | --- |

4.11.

Der er ganske få statslige institutioner i Rusland, der beskæftiger sig med civilsamfundet og menneskerettighedsspørgsmål: Ombudsmandens kontor, præsidentrådet for civilsamfundet og i et vist omfang civilkammeret (17). Sidstnævnte har fungeret som EØSU's partnerorganisation i forbindelse med de formelle kontakter med Rusland (18). Disse institutioners kapacitet er imidlertid ikke tilstrækkelig til at tackle den seneste negative udvikling for NGO'er og civilsamfundsgrupper i Rusland.

5.   Arbejdsmarkedsdialog

| 5.1. | Trepartsudvalget er Ruslands officielle organ for arbejdsmarkedsspørgsmål (baseret på ILO-modellen). Udvalget består af 30 repræsentanter for hver af de tre følgende parter: de russiske fagforeninger, den russiske regering og arbejdsgiverorganisationerne. Udvalget opererer i øjeblikket i henhold til den almindelige overenskomst for 2014-2016 (19). Overenskomsterne forhandles og underskrives på de enkelte arbejdspladser. |
| --- | --- |

5.1.

Trepartsudvalget er Ruslands officielle organ for arbejdsmarkedsspørgsmål (baseret på ILO-modellen). Udvalget består af 30 repræsentanter for hver af de tre følgende parter: de russiske fagforeninger, den russiske regering og arbejdsgiverorganisationerne. Udvalget opererer i øjeblikket i henhold til den almindelige overenskomst for 2014-2016 (19). Overenskomsterne forhandles og underskrives på de enkelte arbejdspladser.

| 5.2. | Såvel arbejdsgivere som fagforeninger er repræsenteret i udvalget ved store sammenslutninger. Sammenslutningen for Russisk Industri og Handel (RSPP) (20) er en stor sammenslutning, som består af 361 arbejdsgivere inden for de vigtigste industrier. RSPP's repræsentanter deltager i trepartsudvalgets møder på vegne af arbejdsgiverne. RSPP tilbyder medlemmerne mægling i tvister og fremmer samarbejdet mellem virksomheder fra henholdsvis Rusland og EU. Samlet set tæller RSPP omkring 6 mio. arbejdstagere, og sammenslutningen har underskrevet socialpagten for russiske virksomheder og er ligeledes part i Global Compact og General Reporting Initiative. Af alliancer af erhvervsdrivende kan nævnes industri- og handelskammeret (21) og »Opora Rossii« (små og mellemstore virksomheder). |
| --- | --- |

5.2.

Såvel arbejdsgivere som fagforeninger er repræsenteret i udvalget ved store sammenslutninger. Sammenslutningen for Russisk Industri og Handel (RSPP) (20) er en stor sammenslutning, som består af 361 arbejdsgivere inden for de vigtigste industrier. RSPP's repræsentanter deltager i trepartsudvalgets møder på vegne af arbejdsgiverne. RSPP tilbyder medlemmerne mægling i tvister og fremmer samarbejdet mellem virksomheder fra henholdsvis Rusland og EU. Samlet set tæller RSPP omkring 6 mio. arbejdstagere, og sammenslutningen har underskrevet socialpagten for russiske virksomheder og er ligeledes part i Global Compact og General Reporting Initiative. Af alliancer af erhvervsdrivende kan nævnes industri- og handelskammeret (21) og »Opora Rossii« (små og mellemstore virksomheder).

| 5.3. | I det moderne Rusland har fagforeningsbevægelsen aldrig været en stærk uafhængig stemme, men der findes dog flere opmuntrende eksempler herpå, navnlig på lokalt plan inden for bilindustrien. |
| --- | --- |

5.3.

I det moderne Rusland har fagforeningsbevægelsen aldrig været en stærk uafhængig stemme, men der findes dog flere opmuntrende eksempler herpå, navnlig på lokalt plan inden for bilindustrien.

| 5.4. | Den dominerende aktør på området er forbundet af uafhængige russiske fagforeninger (FNPR), som tog over fra en lignende model med et »forbund af forbund« fra sovjettiden (VTsSPS). FNPR har forsøgt at bygge bro mellem fagforeningerne og myndighederne. Samtidig er organisationen blevet kritiseret for at indtage en klar regeringsvenlig holdning samt for generelt manglende deltagelse i strejker og gadeprotester. En anden stor sammenslutning af fagforeninger er sammenslutningen af arbejdere i Rusland (KTR) (22). Af mindre sammenslutninger kan bl.a. nævnes »Sotsprof« og SPR. |
| --- | --- |

5.4.

Den dominerende aktør på området er forbundet af uafhængige russiske fagforeninger (FNPR), som tog over fra en lignende model med et »forbund af forbund« fra sovjettiden (VTsSPS). FNPR har forsøgt at bygge bro mellem fagforeningerne og myndighederne. Samtidig er organisationen blevet kritiseret for at indtage en klar regeringsvenlig holdning samt for generelt manglende deltagelse i strejker og gadeprotester. En anden stor sammenslutning af fagforeninger er sammenslutningen af arbejdere i Rusland (KTR) (22). Af mindre sammenslutninger kan bl.a. nævnes »Sotsprof« og SPR.

| 5.5. | Selvom Rusland har undertegnet de vigtigste ILO-konventioner, er der stadig anledning til bekymring i forhold til iagttagelsen af socioøkonomiske og arbejdstagerrettigheder; en bekymring, der deles af EØSU. |
| --- | --- |

5.5.

Selvom Rusland har undertegnet de vigtigste ILO-konventioner, er der stadig anledning til bekymring i forhold til iagttagelsen af socioøkonomiske og arbejdstagerrettigheder; en bekymring, der deles af EØSU.

| 5.6. | Forsamlingsfrihed som en ret for arbejdstagere er et yderst problematisk område, idet det ifølge aktivister næsten er umuligt at gå i strejke uden at overtræde lovgivningen (23). Samtidig er der ikke en klar definition af forskelsbehandling i russisk lovgivning, hvorfor arbejdsgivere uden problemer kan forskelsbehandle potentielle og nuværende ansatte på grundlag af køn, alder og medlemskab af en fagforening. Underprivilegerede grupper af arbejdstagere — såsom fanger og mindretal — er særligt sårbare, og fagforeningsaktivister mangler effektiv retsbeskyttelse mod pres og forfølgelse (24). |
| --- | --- |

5.6.

Forsamlingsfrihed som en ret for arbejdstagere er et yderst problematisk område, idet det ifølge aktivister næsten er umuligt at gå i strejke uden at overtræde lovgivningen (23). Samtidig er der ikke en klar definition af forskelsbehandling i russisk lovgivning, hvorfor arbejdsgivere uden problemer kan forskelsbehandle potentielle og nuværende ansatte på grundlag af køn, alder og medlemskab af en fagforening. Underprivilegerede grupper af arbejdstagere — såsom fanger og mindretal — er særligt sårbare, og fagforeningsaktivister mangler effektiv retsbeskyttelse mod pres og forfølgelse (24).

| 5.7. | Centret for sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder, som er Ruslands eneste tematiske tænketank, har rapporteret 1  395 tilfælde af arbejdsrelaterede aktioner i perioden 2007-2013, og dette tal er stigende (25). |
| --- | --- |

5.7.

Centret for sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder, som er Ruslands eneste tematiske tænketank, har rapporteret 1  395 tilfælde af arbejdsrelaterede aktioner i perioden 2007-2013, og dette tal er stigende (25).

6.   Medier og ytringsfrihed

| 6.1. | Informations- og mediefriheden i Rusland er under angreb. Som følge af genkriminaliseringen af injurier er der i 2014 vedtaget en række nye love, som har til hensigt at begrænse pressen og internettet. Flere uafhængige medier, herunder trykte medier, radiostationer og onlinemedier, er enten blevet lukket eller tvunget til at ændre ejerkreds, personale og redaktionspolitik. Disse tiltag er i klar modstrid med såvel ånd som bogstav i Ruslands internationale forpligtelser. |
| --- | --- |

6.1.

Informations- og mediefriheden i Rusland er under angreb. Som følge af genkriminaliseringen af injurier er der i 2014 vedtaget en række nye love, som har til hensigt at begrænse pressen og internettet. Flere uafhængige medier, herunder trykte medier, radiostationer og onlinemedier, er enten blevet lukket eller tvunget til at ændre ejerkreds, personale og redaktionspolitik. Disse tiltag er i klar modstrid med såvel ånd som bogstav i Ruslands internationale forpligtelser.

| 6.2. | Loven om information og informationsteknologi (ændret i februar 2014) gør det nu muligt at blokere hjemmesider efter anmodning fra den offentlige anklager, hvis hjemmesiden påstås at have »ekstremistisk« indhold eller opfordrer til masseoptøjer eller ikke-godkendte møder. |
| --- | --- |

6.2.

Loven om information og informationsteknologi (ændret i februar 2014) gør det nu muligt at blokere hjemmesider efter anmodning fra den offentlige anklager, hvis hjemmesiden påstås at have »ekstremistisk« indhold eller opfordrer til masseoptøjer eller ikke-godkendte møder.

| 6.3. | Antiterrorlovgivningen blev ændret i maj med indførelse af nye bestemmelser for bloggere med over 3  000 daglige besøg. Disse bloggere skal nu lade sig registrere i det russiske agentur Roskomnadzor og efterfølgende overholde den russiske lov om massemedier (herunder restriktioner i valgperioder). Bloggerne kan også forpligtes til at oplyse deres rigtige navn samt øvrige oplysninger, og de kan drages til ansvar for kommentarer fra tredjepart på deres blog. Manglende registrering kan straffes med bøde. |
| --- | --- |

6.3.

Antiterrorlovgivningen blev ændret i maj med indførelse af nye bestemmelser for bloggere med over 3  000 daglige besøg. Disse bloggere skal nu lade sig registrere i det russiske agentur Roskomnadzor og efterfølgende overholde den russiske lov om massemedier (herunder restriktioner i valgperioder). Bloggerne kan også forpligtes til at oplyse deres rigtige navn samt øvrige oplysninger, og de kan drages til ansvar for kommentarer fra tredjepart på deres blog. Manglende registrering kan straffes med bøde.

| 6.4. | EU og det internationale samfund er dybt foruroliget over et andet lovgivningsinitiativ, der foreslår at begrænse udenlandske investeringer i russiske medievirksomheder til 20 % fra januar 2016. |
| --- | --- |

6.4.

EU og det internationale samfund er dybt foruroliget over et andet lovgivningsinitiativ, der foreslår at begrænse udenlandske investeringer i russiske medievirksomheder til 20 % fra januar 2016.

Bruxelles, den 10. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Rusland og EU har i flere år forhandlet om en ny partnerskabs- og samarbejdsaftale, der skal udgøre et af de vigtigste grundlag for de institutionelle og proceduremæssige forbindelser mellem parterne. Den tidligere 10-årige partnerskabs- og samarbejdsaftale trådte i kraft i 1997 og er siden udløbet automatisk blevet forlænget hvert år. Den gældende aftale opfylder imidlertid ikke længere de behov, der kendetegner forbindelserne mellem EU og Rusland.

1

(2)  Professor ved Harvard University, Joseph Nye, var den første til at anvende dette begreb på internationale forbindelser. Ifølge Nye anvendes der både hårde (militære) og bløde (alle former for diplomati) magtmidler for at øge de internationale forbindelsers effektivitet.

2

(3)  Den nordlige dimensions fremtid af 5.7.2006; ordfører Filip Hamro-Drotz (EUT C 309 af 16.12.2006, s. 91-95).

3

(4)  EU's arktiske politik, jf. http://ec.europa.eu/maritimeaffairs/policy/sea_basins/arctic_ocean/index_en.htm

4

(5)  Østersøregionen: Det organiserede civilsamfunds rolle i forbindelse med fremme af regionalt samarbejde og udarbejdelse af en regional strategi af 13.5.2009; ordfører Marja-Liisa Peltola (EUT C 277 af 17.11.2009, s. 42-48).

5

(6)  Etablering af civilsamfundsnetværk i Sortehavsområdet af 9.7.2008; ordfører Mihai Manoliu og Vesselin Mitov (EUT C 27 af 3.2.2009, s. 144-151).

6

(7)  Inddragelse af civilsamfundet i østpartnerskabet af 13.5.2009; ordfører Ivan Voleš (EUT C 277 af 17.11.2009, s. 30-36).

7

(8)  Anna Sevortian. European Human Rights Advocacy Centre Bulletin, vinter 2013. http://ehracmos.memo.ru/files/WinterBulletin2013ENGWEB.pdf

8

(9)  http://www.hrw.org/news/2013/04/24/russia-worst-human-rights-climate-post-soviet-era

9

(10)  En tiltalt blev idømt en betinget dom og rejserestriktioner, en anden blev idømt anbringelse i ubegrænset tid på en psykiatrisk institution, mens resten blev idømt fængselsdomme på mellem to et halvt og fire et halvt år. Fire personer er for øjeblikket på anklagebænken tiltalt for masseoptøjer og vold mod politiet.

10

(11)  Loven blev opretholdt ved forfatningsdomstolens afgørelse i 2014.

11

(12)  Bl.a. blev der i september 2013 fremlagt et lignende initiativ om »udenlandske agenter« for parlamentet i Kirgisistan, og lignende ideer er blevet drøftet i Kasakhstan.

12

(13)  For størstedelen af NGO'erne udgjorde disse»kontroller« ikke en enkeltstående begivenhed. Mange NGO'ers arbejde blev afbrudt af inspektører, der ofte mødte op i hold på vegne af anklagemyndigheden, registreringsmyndighederne, migrations- eller skattemyndighederne, politiet, brandvæsnet og endda et tv-hold. I juni 2013 blev der fremsat et andet lovforslag i Dumaen, som ville udvide listen over grunde til tilfældige inspektioner af NGO'er uden forudgående varsel.

13

(14)  http://www.hrw.org/reports/2013/04/24/laws-attrition

14

(15)  Golos-sammenslutningen (Moskva), det regionale Golos (Moskva), Centret for Socialpolitik og Kønsstudier (Saratov), Kvinder i Don (Novotjerkassk) og Kostroma Centret til Støtte for Offentlige Initiativer (Kostroma).

15

(16)  Jf. listen på justitsministeriets websted: http://unro.minjust.ru/NKOForeignAgent.aspx

16

(17)  Civilkammeret blev oprettet i 2005 som en statslig institution med rådgivende beføjelser, hvis formål er at overvåge og informere om parlamentets initiativer og statslige politikker. Civilkammeret består af 126 medlemmer, som vælges for en toårig periode. Præsident Putin udnævnte i forbindelse med kammerets første indkaldelse en tredjedel af medlemmerne. Civilkammerets virke er ikke uden kontroverser.

17

I forbindelse med det seneste valg blev der udnævnt en ny formand for Civilkammeret, Alexandr Brechalov, formand for »Opora Rossii«, som er en russisk SMV-sammenslutning. Se mere på www.oprf.ru/en

(18)  Baseret på aftalememorandummet fra 2008.

18

(19)  http://www.unionstoday.ru/news/social/2013/12/25/18878

19

(20)  RSPP har formelle kontakter med BusinessEurope og er medlem af OIE/ILO.

20

(21)  Den Russiske Føderations industri- og handelskammer er medlem af Eurochambers.

21

(22)  Såvel FNPR som KTR er medlemmer af den internationale sammenslutning af fagforeninger (ITUC) og den regionale struktur, der udgøres af Det Paneuropæiske Regionale Råd (PERC).

22

(23)  http://www.unionstoday.ru/news/actual-18/2013/09/26/18592

23

(24)  Præsidentrådet for menneskerettigheder drøftede dette emne for nylig den 18. april 2014.

24

(25)  http://trudprava.ru/expert/analytics/protestanalyt/1047

25

---

III Forberedende retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG

EØSU's 503. plenarforsamling den 10. og 11. december 2014

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/59 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/59

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Forskning og innovation som kilde til fornyet vækst

(COM(2014) 339 final — SWD(2014) 181 final)

(2015/C 230/09)

| Ordfører: | Gerd WOLF |
| --- | --- |

Ordfører:

Gerd WOLF

Kommissionen besluttede den 10. juni 2014 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Forskning og innovation som kilde til fornyet vækst«

COM(2014) 339 final — SWD(2014) 181 final.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som vedtog sin udtalelse den 19. november 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 11. december, følgende udtalelse enstemmigt:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Udvalget støtter udtrykkeligt Kommissionens mål og de dertil knyttede forslag til foranstaltninger. Gennemførelsen af disse hører dog primært ind under medlemsstaternes kompetence- og opgaveområde. |
| --- | --- |

1.1.

Udvalget støtter udtrykkeligt Kommissionens mål og de dertil knyttede forslag til foranstaltninger. Gennemførelsen af disse hører dog primært ind under medlemsstaternes kompetence- og opgaveområde.

| 1.2. | Set i lyset af den utilstrækkelige løftestangseffekt, som Kommissionens indsats har på de relevante politikker i medlemsstaterne, opfordrer udvalget alle interessenter til at udvise god vilje, en konstruktiv indstilling og beslutningsdygtighed, således at de prioriterer denne presserende, men vanskelige opgave og når frem til et godt resultat ved hjælp af beslutsomhed og uden at inddrage yderligere bureaukratiske mekanismer. |
| --- | --- |

1.2.

Set i lyset af den utilstrækkelige løftestangseffekt, som Kommissionens indsats har på de relevante politikker i medlemsstaterne, opfordrer udvalget alle interessenter til at udvise god vilje, en konstruktiv indstilling og beslutningsdygtighed, således at de prioriterer denne presserende, men vanskelige opgave og når frem til et godt resultat ved hjælp af beslutsomhed og uden at inddrage yderligere bureaukratiske mekanismer.

| 1.3. | Udvalget mener, at følgende opgaver bør prioriteres:






  — | opbygning og styrkelse af fremragende forsknings- og udviklingskapaciteter og innovationscentre, som tager udgangspunkt i de eksempler, der har været mest succesrige hidtil. Universitetsuddannelser og -ressourcer samt strukturen herfor bør tilpasses dette mål |
| --- | --- | --- |

1.3.

Udvalget mener, at følgende opgaver bør prioriteres:

—

opbygning og styrkelse af fremragende forsknings- og udviklingskapaciteter og innovationscentre, som tager udgangspunkt i de eksempler, der har været mest succesrige hidtil. Universitetsuddannelser og -ressourcer samt strukturen herfor bør tilpasses dette mål

| — | vedvarende og tilstrækkelig støtte til grundforskning, der kan skabe grobund for fremtidige innovationer |
| --- | --- |

—

vedvarende og tilstrækkelig støtte til grundforskning, der kan skabe grobund for fremtidige innovationer

| — | etablering af en grundlæggende holdning i samfundet, der er baseret på fremme, accept og belønning af innovation. Kortlægning, evaluering og, om nødvendigt, afsvækkelse eller fuldstændig fjernelse af administrative, økonomiske og samfundsmæssige hindringer herfor |
| --- | --- |

—

etablering af en grundlæggende holdning i samfundet, der er baseret på fremme, accept og belønning af innovation. Kortlægning, evaluering og, om nødvendigt, afsvækkelse eller fuldstændig fjernelse af administrative, økonomiske og samfundsmæssige hindringer herfor

| — | en tilstrækkelig støtte til og beskyttelse af SMV'er, nystartede virksomheder og socialøkonomiske virksomheder som et nøgleelement i enhver effektiv innovationspolitik |
| --- | --- |

—

en tilstrækkelig støtte til og beskyttelse af SMV'er, nystartede virksomheder og socialøkonomiske virksomheder som et nøgleelement i enhver effektiv innovationspolitik

| — | fuldførelse af det europæiske område for forskning og innovation |
| --- | --- |

—

fuldførelse af det europæiske område for forskning og innovation

| — | skabelse af et attraktivt og stabilt europæisk arbejdsmarked for forskere og endelig fjernelse af de specifikke sociale ulemper. |
| --- | --- |

—

skabelse af et attraktivt og stabilt europæisk arbejdsmarked for forskere og endelig fjernelse af de specifikke sociale ulemper.

| 1.4. | Hvad angår detaljerede redegørelser henviser udvalget til de følgende kapitler. |
| --- | --- |

1.4.

Hvad angår detaljerede redegørelser henviser udvalget til de følgende kapitler.

2.   Indholdet i Kommissionens meddelelse (meget kortfattet)

| 2.1. | Meddelelsen er et led i bestræbelserne på at øge potentialet betydeligt inden for forskning og innovation (F&I), som er en nødvendig drivkraft for fornyet vækst. Dette gøres muligt ved at højne kvaliteten i de investeringer, som er nødvendige med henblik på den finanspolitiske konsolidering, og som skal gennemføres inden for rammerne af medlemsstaternes vækstvenlige strategier. |
| --- | --- |

2.1.

Meddelelsen er et led i bestræbelserne på at øge potentialet betydeligt inden for forskning og innovation (F&I), som er en nødvendig drivkraft for fornyet vækst. Dette gøres muligt ved at højne kvaliteten i de investeringer, som er nødvendige med henblik på den finanspolitiske konsolidering, og som skal gennemføres inden for rammerne af medlemsstaternes vækstvenlige strategier.

| 2.2. | Kommissionen foreslår at:






  i) | medlemsstaterne i overensstemmelse med begrebet vækstvenlig finanspolitisk konsolidering prioriterer vækstforstærkende udgifter, især til F&I |
| --- | --- | --- |

2.2.

Kommissionen foreslår at:

i)

medlemsstaterne i overensstemmelse med begrebet vækstvenlig finanspolitisk konsolidering prioriterer vækstforstærkende udgifter, især til F&I

| ii) | investeringerne ledsages af reformer for at øge kvaliteten, effektiviteten og virkningen af de offentlige udgifter og erhvervslivets investeringer i F&I |
| --- | --- |

ii)

investeringerne ledsages af reformer for at øge kvaliteten, effektiviteten og virkningen af de offentlige udgifter og erhvervslivets investeringer i F&I

| iii) | medlemsstaterne i den forbindelse fokuserer på tre centrale reformområder:






  — | kvaliteten i strategiudviklingen og politikfastlæggelsen |
| --- | --- | --- |

iii)

medlemsstaterne i den forbindelse fokuserer på tre centrale reformområder:

—

kvaliteten i strategiudviklingen og politikfastlæggelsen

| — | kvaliteten i programmer og finansieringsmekanismer |
| --- | --- |

—

kvaliteten i programmer og finansieringsmekanismer

| — | kvaliteten i de F&I-udførende institutioner. |
| --- | --- |

—

kvaliteten i de F&I-udførende institutioner.

| 2.3. | Kommissionen vil i den forbindelse bistå medlemsstaterne og trække på erfaringerne fra flagskibsinitiativet »Innovation i EU« (1) og dagsordenen for det europæiske forskningsrum. |
| --- | --- |

2.3.

Kommissionen vil i den forbindelse bistå medlemsstaterne og trække på erfaringerne fra flagskibsinitiativet »Innovation i EU« (1) og dagsordenen for det europæiske forskningsrum.

| 2.4. | Det er samtidig afgørende at styrke det bredere innovationsøkosystem og indføre de rette rammevilkår for Europas virksomheder. |
| --- | --- |

2.4.

Det er samtidig afgørende at styrke det bredere innovationsøkosystem og indføre de rette rammevilkår for Europas virksomheder.

| 2.5. | Der er sket vigtige fremskridt siden igangsættelsen af Innovation i EU, men der skal gøres en yderligere indsats for at






  — | udbygge det indre marked |
| --- | --- | --- |

2.5.

Der er sket vigtige fremskridt siden igangsættelsen af Innovation i EU, men der skal gøres en yderligere indsats for at

—

udbygge det indre marked

| — | lette og diversificere adgangen til finansiering |
| --- | --- |

—

lette og diversificere adgangen til finansiering

| — | styrke innovationskapaciteten i den offentlige sektor |
| --- | --- |

—

styrke innovationskapaciteten i den offentlige sektor

| — | skabe modstandsdygtige job i videnintensive aktiviteter |
| --- | --- |

—

skabe modstandsdygtige job i videnintensive aktiviteter

| — | udvikle et grundlag af menneskelige ressourcer med innovationskvalifikationer |
| --- | --- |

—

udvikle et grundlag af menneskelige ressourcer med innovationskvalifikationer

| — | fremme frontlinjeforskning |
| --- | --- |

—

fremme frontlinjeforskning

| — | tage hånd om den eksterne dimension af F&I-politikken og |
| --- | --- |

—

tage hånd om den eksterne dimension af F&I-politikken og

| — | forankre videnskab og innovation stærkere i samfundet. |
| --- | --- |

—

forankre videnskab og innovation stærkere i samfundet.

| 2.6. | Kommissionen anmoder Rådet om at behandle dette tema med udgangspunkt i Kommissionens meddelelse og forslag. |
| --- | --- |

2.6.

Kommissionen anmoder Rådet om at behandle dette tema med udgangspunkt i Kommissionens meddelelse og forslag.

3.   Udvalgets generelle bemærkninger

| 3.1. | Tæt forbundet med oplysningstiden som historisk proces (2) har forskning og innovation inden for et kort tidsrum sikret menneskeheden de største fremskridt inden for viden, sundhed, tekniske færdigheder og velstand nogensinde. F&I er drivkraften for yderligere økonomisk vækst og sociale fremskridt. |
| --- | --- |

3.1.

Tæt forbundet med oplysningstiden som historisk proces (2) har forskning og innovation inden for et kort tidsrum sikret menneskeheden de største fremskridt inden for viden, sundhed, tekniske færdigheder og velstand nogensinde. F&I er drivkraften for yderligere økonomisk vækst og sociale fremskridt.

| 3.2. | Dette har staterne uden for Europa også erkendt. Den globale konkurrence inden for viden og innovation skærpes derfor. Navnlig i Asien etableres der efterhånden vigtige teknisk-videnskabelige centre, samtidig med at forskningsudgifter og innovationskapacitet øges i højt tempo. |
| --- | --- |

3.2.

Dette har staterne uden for Europa også erkendt. Den globale konkurrence inden for viden og innovation skærpes derfor. Navnlig i Asien etableres der efterhånden vigtige teknisk-videnskabelige centre, samtidig med at forskningsudgifter og innovationskapacitet øges i højt tempo.

| 3.3. | Udvalget støtter udtrykkeligt det mål og de dertil knyttede forslag til foranstaltninger, som Kommissionen præsenterer i meddelelsen. De svarer til udvalgets gentagne anbefalinger (3). |
| --- | --- |

3.3.

Udvalget støtter udtrykkeligt det mål og de dertil knyttede forslag til foranstaltninger, som Kommissionen præsenterer i meddelelsen. De svarer til udvalgets gentagne anbefalinger (3).

| 3.4. | Derfor er det så meget mere presserende at finde svar på, hvordan de foreslåede foranstaltninger skal gennemføres og med hvilke midler. Som Kommissionen påpeger, hører de nævnte problemer og dertil knyttede opgaver først og fremmest ind under medlemsstaternes kompetenceområde. |
| --- | --- |

3.4.

Derfor er det så meget mere presserende at finde svar på, hvordan de foreslåede foranstaltninger skal gennemføres og med hvilke midler. Som Kommissionen påpeger, hører de nævnte problemer og dertil knyttede opgaver først og fremmest ind under medlemsstaternes kompetenceområde.

| 3.5. | Hvis Kommissionen vil påvirke medlemsstaternes forsknings- og innovationspolitik finansielt og målrettet, kan den primært gøre det ved hjælp af midlerne i programmet Horisont 2020. Som udvalget gentagne gange har påpeget, har disse midler en beskeden løftestangseffekt. |
| --- | --- |

3.5.

Hvis Kommissionen vil påvirke medlemsstaternes forsknings- og innovationspolitik finansielt og målrettet, kan den primært gøre det ved hjælp af midlerne i programmet Horisont 2020. Som udvalget gentagne gange har påpeget, har disse midler en beskeden løftestangseffekt.

| 3.6. | Udvalget opfordrer derfor alle interessenter til at udvise god vilje, en konstruktiv indstilling og beslutningsdygtighed, således at de prioriterer denne presserende opgave og trinvis når frem til et godt resultat ved hjælp af beslutsomhed og uden at inddrage yderligere bureaukratiske mekanismer. |
| --- | --- |

3.6.

Udvalget opfordrer derfor alle interessenter til at udvise god vilje, en konstruktiv indstilling og beslutningsdygtighed, således at de prioriterer denne presserende opgave og trinvis når frem til et godt resultat ved hjælp af beslutsomhed og uden at inddrage yderligere bureaukratiske mekanismer.

| 3.7. | Det er nødvendigt, at alle EU's medlemsstater gør fremskridt på dette punkt. Der er især vigtigt, at der i alle medlemsstater, navnlig dem, der ikke er så langt fremme på området, opbygges moderne fremragende forsknings- og udviklingskapaciteter og innovationscentre, der kan videreudvikles, samtidig med at universitetsuddannelser og -ressourcer tilpasses dette mål. Europa har brug for universiteter i verdensklasse. Derfor bør universiteter og forskningscentre, som kilde til udvikling af innovative personer og idéer, være et prioriteret støtteområde. |
| --- | --- |

3.7.

Det er nødvendigt, at alle EU's medlemsstater gør fremskridt på dette punkt. Der er især vigtigt, at der i alle medlemsstater, navnlig dem, der ikke er så langt fremme på området, opbygges moderne fremragende forsknings- og udviklingskapaciteter og innovationscentre, der kan videreudvikles, samtidig med at universitetsuddannelser og -ressourcer tilpasses dette mål. Europa har brug for universiteter i verdensklasse. Derfor bør universiteter og forskningscentre, som kilde til udvikling af innovative personer og idéer, være et prioriteret støtteområde.

| 3.8. | Forudsætningen er først og fremmest, at der på området gennemføres relevante strukturreformer (herunder international kvalitetsbedømmelse), og at midlerne fra EU's struktur- og samhørighedsfonde anvendes til en målrettet løsning af denne opgave; Dette bør Kommissionen kræve og følge op på. På den måde kan der frigøres synergier, og innovationskløften internt i Europa kan reduceres. |
| --- | --- |

3.8.

Forudsætningen er først og fremmest, at der på området gennemføres relevante strukturreformer (herunder international kvalitetsbedømmelse), og at midlerne fra EU's struktur- og samhørighedsfonde anvendes til en målrettet løsning af denne opgave; Dette bør Kommissionen kræve og følge op på. På den måde kan der frigøres synergier, og innovationskløften internt i Europa kan reduceres.

| 3.9. | Hvor der ikke allerede findes et moderne og effektivt videnskabs- og forskningssystem, skal det udvikles ved hjælp af erfaringsudveksling og en læreproces baseret på bedste praksis. Dette kræver, at der udnævnes fremragende og erfarne bærende kræfter, der får tildelt ansvar, råderum og tilstrækkelige kontinuerlige midler. I den forbindelse kan partnerskabsmodellen »Twinning of Excellence«, hvor eksisterende ekspertiseklynger påtager sig en partnerrolle, udfylde en nyttig funktion. |
| --- | --- |

3.9.

Hvor der ikke allerede findes et moderne og effektivt videnskabs- og forskningssystem, skal det udvikles ved hjælp af erfaringsudveksling og en læreproces baseret på bedste praksis. Dette kræver, at der udnævnes fremragende og erfarne bærende kræfter, der får tildelt ansvar, råderum og tilstrækkelige kontinuerlige midler. I den forbindelse kan partnerskabsmodellen »Twinning of Excellence«, hvor eksisterende ekspertiseklynger påtager sig en partnerrolle, udfylde en nyttig funktion.

| 3.9.1. | Udvalget advarer imidlertid mod en overdreven standardisering og det dermed forbundne tab af den systemiske konkurrence, som er et nødvendigt grundlag for fremtidige innovationer. Udvalget advarer derfor også mod alt for formaliserede evalueringskriterier. Derimod er »International Peer Review« den bedste og mest uundværlig foranstaltning, der er til rådighed til at evaluere og sikre den nødvendige kvalitet af forskning og udvikling i hele Europa, selvom den kan have svagheder ved evalueringen af revolutionerende ideer. |
| --- | --- |

3.9.1.

Udvalget advarer imidlertid mod en overdreven standardisering og det dermed forbundne tab af den systemiske konkurrence, som er et nødvendigt grundlag for fremtidige innovationer. Udvalget advarer derfor også mod alt for formaliserede evalueringskriterier. Derimod er »International Peer Review« den bedste og mest uundværlig foranstaltning, der er til rådighed til at evaluere og sikre den nødvendige kvalitet af forskning og udvikling i hele Europa, selvom den kan have svagheder ved evalueringen af revolutionerende ideer.

| 3.10. | Tidsrummet mellem F&I-investeringer og gennembruddet for de dermed forbundne innovationer kan imidlertid være overordentligt langt, og årsagssammenhængen er derfor vanskelig at forudsige og vurdere. |
| --- | --- |

3.10.

Tidsrummet mellem F&I-investeringer og gennembruddet for de dermed forbundne innovationer kan imidlertid være overordentligt langt, og årsagssammenhængen er derfor vanskelig at forudsige og vurdere.

| 3.11. | Alligevel har det gennem mange år vist sig, at en stats økonomiske styrke og velstand, såfremt den ikke primært skyldes tilgængelige råstofressourcer, især skyldes dens investeringer i F&I og den deraf resulterende innovationsevne. |
| --- | --- |

3.11.

Alligevel har det gennem mange år vist sig, at en stats økonomiske styrke og velstand, såfremt den ikke primært skyldes tilgængelige råstofressourcer, især skyldes dens investeringer i F&I og den deraf resulterende innovationsevne.

| 3.12. | På den baggrund har Europa brug for et effektivt og åbent forskningsområde, der er attraktivt for de største talenter på verdensplan og indretter indvandringspolitikken derefter. Her bør de bærende nationale videnskabssystemer samarbejde mere effektivt på europæisk plan og styrke netværkssamarbejdet med de mest succesrige internationale institutioner udadtil. |
| --- | --- |

3.12.

På den baggrund har Europa brug for et effektivt og åbent forskningsområde, der er attraktivt for de største talenter på verdensplan og indretter indvandringspolitikken derefter. Her bør de bærende nationale videnskabssystemer samarbejde mere effektivt på europæisk plan og styrke netværkssamarbejdet med de mest succesrige internationale institutioner udadtil.

| 3.13. | Samtidig har Europa brug for en politisk indsats og en grundlæggende holdning i samfundet, der er rettet mod fremme, accept og belønning af innovation og skaber forudsætninger for en engageret iværksætterkultur. Dette kræver bl.a., at administrative, økonomiske og samfundsmæssige hindringer identificeres, vurderes og, om nødvendigt, mindskes eller fjernes — for derigennem at forbedre og styrke innovationsøkosystemet. |
| --- | --- |

3.13.

Samtidig har Europa brug for en politisk indsats og en grundlæggende holdning i samfundet, der er rettet mod fremme, accept og belønning af innovation og skaber forudsætninger for en engageret iværksætterkultur. Dette kræver bl.a., at administrative, økonomiske og samfundsmæssige hindringer identificeres, vurderes og, om nødvendigt, mindskes eller fjernes — for derigennem at forbedre og styrke innovationsøkosystemet.

| 3.14. | Dette kræver, at forsknings- og innovationspolitikken i EU's medlemsstater sammenkobler de nationale aktiviteter med europæiske og internationale initiativer, således at det fører til et samspil mellem politik, videnskab, erhvervsliv og civilsamfund på europæisk niveau. Samtidig kræver det også en forbindelse til lokale eller regionale initiativer. |
| --- | --- |

3.14.

Dette kræver, at forsknings- og innovationspolitikken i EU's medlemsstater sammenkobler de nationale aktiviteter med europæiske og internationale initiativer, således at det fører til et samspil mellem politik, videnskab, erhvervsliv og civilsamfund på europæisk niveau. Samtidig kræver det også en forbindelse til lokale eller regionale initiativer.

| 3.15. | Udover F&I, der finansieres med offentlige midler, er det især de virksomheder, der i stort omfang investerer i forskning i og udvikling, som senere slår igennem på markedet med nye produkter, tjenesteydelser og procedurer. Disse virksomheder, herunder socialøkonomiske virksomheder, yder et afgørende bidrag til at sikre Europas position på verdensmarkederne ved hjælp af innovationer og skabe og bevare arbejdspladser i Europa. |
| --- | --- |

3.15.

Udover F&I, der finansieres med offentlige midler, er det især de virksomheder, der i stort omfang investerer i forskning i og udvikling, som senere slår igennem på markedet med nye produkter, tjenesteydelser og procedurer. Disse virksomheder, herunder socialøkonomiske virksomheder, yder et afgørende bidrag til at sikre Europas position på verdensmarkederne ved hjælp af innovationer og skabe og bevare arbejdspladser i Europa.

| 3.16. | Dette gælder desværre ikke for alle store firmaer. En grund hertil kan være virksomhedsledelsers systemrelaterede nervøsitet over for de markedsrisici (4), der er forbundet med de såkaldte »disruptive technologies«. Flyvemaskinen blev netop ikke opfundet og videreudviklet af skibs- eller jernbaneindustrien, og Microsofts og Apples innovationer blev ikke udviklet af de el- og elektronikkoncerner, der tidligere dominerede markedet. |
| --- | --- |

3.16.

Dette gælder desværre ikke for alle store firmaer. En grund hertil kan være virksomhedsledelsers systemrelaterede nervøsitet over for de markedsrisici (4), der er forbundet med de såkaldte »disruptive technologies«. Flyvemaskinen blev netop ikke opfundet og videreudviklet af skibs- eller jernbaneindustrien, og Microsofts og Apples innovationer blev ikke udviklet af de el- og elektronikkoncerner, der tidligere dominerede markedet.

| 3.17. | Derfor kommer nye ideer ofte fra iværksættere eller interdisciplinære teams eller sågar fra outsidere, som også kan forestå markedsføringen af dem. SMV'er, nystartede virksomheder og socialøkonomiske virksomheder spiller dermed en særlig vigtig rolle. En tilstrækkelig støtte til og beskyttelse af disse virksomheder må derfor udgøre et nøgleelement i enhver effektiv innovationspolitik. |
| --- | --- |

3.17.

Derfor kommer nye ideer ofte fra iværksættere eller interdisciplinære teams eller sågar fra outsidere, som også kan forestå markedsføringen af dem. SMV'er, nystartede virksomheder og socialøkonomiske virksomheder spiller dermed en særlig vigtig rolle. En tilstrækkelig støtte til og beskyttelse af disse virksomheder må derfor udgøre et nøgleelement i enhver effektiv innovationspolitik.

| 3.18. | Som allerede behandlet udførligt i udtalelsen om »Innovation i EU« (5) findes der derudover et stort potentiale for innovationer i den brede vifte af menneskelige relationer og organisationsformer, heriblandt i socialøkonomiske virksomheder. Disse omfatter hele spektret af videnskabelige, økonomiske og sociale aktiviteter, som behandles i de øvrige kapitler. Innovationer behøver ikke nødvendigvis at være resultatet af systematisk forskning og udvikling, men kan også opstå som følge af feltarbejde og de erfaringer, der er indsamlet i den forbindelse. De omfatter bl.a.:






  — | innovative arbejdspladser |
| --- | --- | --- |

3.18.

Som allerede behandlet udførligt i udtalelsen om »Innovation i EU« (5) findes der derudover et stort potentiale for innovationer i den brede vifte af menneskelige relationer og organisationsformer, heriblandt i socialøkonomiske virksomheder. Disse omfatter hele spektret af videnskabelige, økonomiske og sociale aktiviteter, som behandles i de øvrige kapitler. Innovationer behøver ikke nødvendigvis at være resultatet af systematisk forskning og udvikling, men kan også opstå som følge af feltarbejde og de erfaringer, der er indsamlet i den forbindelse. De omfatter bl.a.:

—

innovative arbejdspladser

| — | samarbejde mellem arbejdsmarkedets parter og repræsentanter for civilsamfundet |
| --- | --- |

—

samarbejde mellem arbejdsmarkedets parter og repræsentanter for civilsamfundet

| — | sociale innovationer, der imødekommer de behov, som markedet eller den offentlige sektor ikke tager tilstrækkeligt hensyn til |
| --- | --- |

—

sociale innovationer, der imødekommer de behov, som markedet eller den offentlige sektor ikke tager tilstrækkeligt hensyn til

| — | arbejdstagernes rolle som kilde til viden og ideer. |
| --- | --- |

—

arbejdstagernes rolle som kilde til viden og ideer.

Udvalget bakkede igen (6) op om Kommissionens mål om at fremme denne type innovationer i videst muligt omfang.

4.   Udvalgets særlige bemærkninger

| 4.1. | Udvalget gentager, at der er et stærkt gensidigt afhængighedsforhold mellem forskning og innovation, men at de to områder ikke desto mindre har forskellige karakteristika og kræver forskellige arbejdsvilkår (7) for at levere resultater. Det drejer sig om at anerkende de forskellige arbejdsvilkår på de enkelte områder, men samtidig skabe den bedst mulige sammenhæng. |
| --- | --- |

4.1.

Udvalget gentager, at der er et stærkt gensidigt afhængighedsforhold mellem forskning og innovation, men at de to områder ikke desto mindre har forskellige karakteristika og kræver forskellige arbejdsvilkår (7) for at levere resultater. Det drejer sig om at anerkende de forskellige arbejdsvilkår på de enkelte områder, men samtidig skabe den bedst mulige sammenhæng.

| 4.2. | Hvad angår brugen af offentlige midler, dvs. de finansielle midler, der stammer fra borgernes og erhvervslivets skatteindbetalinger, og som fordeles via demokratiske processer, har udvalget for nylig (8) præciseret, at al støtte fra Kommissionens side (som jo finansieres af offentlige midler) bør koncentreres om de opgaver, som ikke umiddelbart er i det private erhvervslivs søgelys. Det skyldes typisk følgende:






  — | en høj udviklingsrisiko, som opvejes af en stor nytteværdi, hvis projektet lykkes |
| --- | --- | --- |

4.2.

Hvad angår brugen af offentlige midler, dvs. de finansielle midler, der stammer fra borgernes og erhvervslivets skatteindbetalinger, og som fordeles via demokratiske processer, har udvalget for nylig (8) præciseret, at al støtte fra Kommissionens side (som jo finansieres af offentlige midler) bør koncentreres om de opgaver, som ikke umiddelbart er i det private erhvervslivs søgelys. Det skyldes typisk følgende:

—

en høj udviklingsrisiko, som opvejes af en stor nytteværdi, hvis projektet lykkes

| — | meget store omkostninger, som kun kan dækkes ved at sammenlægge bidrag fra en lang række offentlige kilder |
| --- | --- |

—

meget store omkostninger, som kun kan dækkes ved at sammenlægge bidrag fra en lang række offentlige kilder

| — | der går for lang tid, inden der kan drages praktisk nytte af projektet |
| --- | --- |

—

der går for lang tid, inden der kan drages praktisk nytte af projektet

| — | der er tale om tværgående teknologier eller nøgleteknologier (f.eks. nye materialer) |
| --- | --- |

—

der er tale om tværgående teknologier eller nøgleteknologier (f.eks. nye materialer)

| — | resultatet kan ikke uden videre markedsføres, men har afgørende overordnet social eller miljømæssig betydning. |
| --- | --- |

—

resultatet kan ikke uden videre markedsføres, men har afgørende overordnet social eller miljømæssig betydning.

| 4.3. | Med hensyn til støtten til forskning og udvikling sammenfatter udvalget sin holdning som følger. Den bør:






  — | i tilstrækkelig grad fremme grundforskning med det formål at sikre både en større og dybere indsigt i naturvidenskab samt skabe grobund for nye ideer og grundlæggende innovationer. Dette må på ingen måde begrænses til den del af Horisont 2020, der forvaltes af Det Europæiske Forskningsråd, men skal vægtes i tilstrækkeligt omfang i de øvrige programdele |
| --- | --- | --- |

4.3.

Med hensyn til støtten til forskning og udvikling sammenfatter udvalget sin holdning som følger. Den bør:

—

i tilstrækkelig grad fremme grundforskning med det formål at sikre både en større og dybere indsigt i naturvidenskab samt skabe grobund for nye ideer og grundlæggende innovationer. Dette må på ingen måde begrænses til den del af Horisont 2020, der forvaltes af Det Europæiske Forskningsråd, men skal vægtes i tilstrækkeligt omfang i de øvrige programdele

| — | respektere og beskytte den videnskabelige og forskningsmæssige frihed |
| --- | --- |

—

respektere og beskytte den videnskabelige og forskningsmæssige frihed

| — | som før anvende ekspertise som det vigtigste evalueringskriterium ved tildelingen af forskningskontrakter |
| --- | --- |

—

som før anvende ekspertise som det vigtigste evalueringskriterium ved tildelingen af forskningskontrakter

| — | sikre et grænseoverskridende samarbejde og en fælles udnyttelse af kapacitet |
| --- | --- |

—

sikre et grænseoverskridende samarbejde og en fælles udnyttelse af kapacitet

| — | skabe et åbent og attraktivt europæisk arbejdsmarked for forskere og endeligt udrydde eller reelt kompensere for de sociale ulemper, der er forbundet med for mange tidsbegrænsede kontrakter og tværnational mobilitet |
| --- | --- |

—

skabe et åbent og attraktivt europæisk arbejdsmarked for forskere og endeligt udrydde eller reelt kompensere for de sociale ulemper, der er forbundet med for mange tidsbegrænsede kontrakter og tværnational mobilitet

| — | tilrettelægge rammebetingelser og administrative regler med udgangspunkt i behovene hos en leveringsdygtig videnskabelig sektor |
| --- | --- |

—

tilrettelægge rammebetingelser og administrative regler med udgangspunkt i behovene hos en leveringsdygtig videnskabelig sektor

| — | sikre en optimal udveksling af, adgang til og overførsel af videnskabelig viden (9) |
| --- | --- |

—

sikre en optimal udveksling af, adgang til og overførsel af videnskabelig viden (9)

| — | styrke det europæiske forskningsrums internationale dimension. |
| --- | --- |

—

styrke det europæiske forskningsrums internationale dimension.

| 4.3.1. | Udvalget gentager sine opfodringer (10) til endelig at få udryddet eller reelt at kompensere forskerne for de sociale risici og ulemper, der skyldes den nødvendige og ønskede tværnationale mobilitet og manglen på stabile arbejdspladser. Det bifalder derfor Kommissionens seneste initiativ (11) til at forenkle forskermobiliteten ved hjælp af en ny, fælles pensionsordning. Initiativet (som kaldes RESAVER) skal give forskerne mulighed for at skifte arbejdsplads medlemsstaterne imellem uden at skulle bekymre sig om at bevare deres pensionsrettigheder. Udvalget mener, at dette er første skridt i den rigtige retning, uden dog på nuværende tidspunkt at kunne bedømme hensigtsmæssigheden af den valgte tilgang. |
| --- | --- |

4.3.1.

Udvalget gentager sine opfodringer (10) til endelig at få udryddet eller reelt at kompensere forskerne for de sociale risici og ulemper, der skyldes den nødvendige og ønskede tværnationale mobilitet og manglen på stabile arbejdspladser. Det bifalder derfor Kommissionens seneste initiativ (11) til at forenkle forskermobiliteten ved hjælp af en ny, fælles pensionsordning. Initiativet (som kaldes RESAVER) skal give forskerne mulighed for at skifte arbejdsplads medlemsstaterne imellem uden at skulle bekymre sig om at bevare deres pensionsrettigheder. Udvalget mener, at dette er første skridt i den rigtige retning, uden dog på nuværende tidspunkt at kunne bedømme hensigtsmæssigheden af den valgte tilgang.

| 4.3.2. | I denne udtalelse kommer udvalget ikke ind på specifikke forskningsområder, idet sidstnævnte blev behandlet udførligt i udtalelsen om Horisont 2020-programmet. Udvalget understreger endnu engang, at der også i den henseende er brug for en tilstrækkelig løftestangseffekt set i forhold til medlemsstaternes programmål. |
| --- | --- |

4.3.2.

I denne udtalelse kommer udvalget ikke ind på specifikke forskningsområder, idet sidstnævnte blev behandlet udførligt i udtalelsen om Horisont 2020-programmet. Udvalget understreger endnu engang, at der også i den henseende er brug for en tilstrækkelig løftestangseffekt set i forhold til medlemsstaternes programmål.

| 4.4. | Med hensyn til støtten til innovationer sammenfatter udvalget sin holdning som følger. Innovationer opstår som hovedregel:






  — | ved løsning af samfundsmæssige behov og udfordringer eller udbedring af mangler, hvad enten disse er af teknisk eller social karakter |
| --- | --- | --- |

4.4.

Med hensyn til støtten til innovationer sammenfatter udvalget sin holdning som følger. Innovationer opstår som hovedregel:

—

ved løsning af samfundsmæssige behov og udfordringer eller udbedring af mangler, hvad enten disse er af teknisk eller social karakter

| — | i forbindelse med produktudvikling eller -forbedring, der har til formål at højne kvalitet eller afsætning |
| --- | --- |

—

i forbindelse med produktudvikling eller -forbedring, der har til formål at højne kvalitet eller afsætning

| — | på basis af ny viden fra grundforskningen, der giver mulighed for at løse velkendte problemer på mere effektiv vis |
| --- | --- |

—

på basis af ny viden fra grundforskningen, der giver mulighed for at løse velkendte problemer på mere effektiv vis

| — | som et resultat af nye idéer, der skaber helt nye muligheder for f.eks. bevægelse (fly), navigation (GPS) eller kommunikation og lettelse af arbejdsopgaver (internet) |
| --- | --- |

—

som et resultat af nye idéer, der skaber helt nye muligheder for f.eks. bevægelse (fly), navigation (GPS) eller kommunikation og lettelse af arbejdsopgaver (internet)

| — | i forbindelse med imødekommelse af hidtil ikke erkendte behov, |
| --- | --- |

—

i forbindelse med imødekommelse af hidtil ikke erkendte behov,

| — | som redskab for eller biprodukt ved forskning. Der kan f.eks. være tale om nye nøgleteknologier. Et fremtrædende eksempel er »world-wide-web«, der blev udviklet af CERN (12), et af fyrtårnene inden for europæisk forskning og forskningsinitiativer, med det formål at formidle forskningsresultater til de universiteter og forskningsinstitutioner, der samarbejder med centret i Genève og lade disse indgå i et netværkssamarbejde om forskningsprogrammet. Dets enorme økonomiske og samfundsmæssige potentiale blev ikke erkendt og udnyttet hurtigt nok i Europa. Omfanget heraf kan stadig ikke vurderes fuldt ud. |
| --- | --- |

—

som redskab for eller biprodukt ved forskning. Der kan f.eks. være tale om nye nøgleteknologier. Et fremtrædende eksempel er »world-wide-web«, der blev udviklet af CERN (12), et af fyrtårnene inden for europæisk forskning og forskningsinitiativer, med det formål at formidle forskningsresultater til de universiteter og forskningsinstitutioner, der samarbejder med centret i Genève og lade disse indgå i et netværkssamarbejde om forskningsprogrammet. Dets enorme økonomiske og samfundsmæssige potentiale blev ikke erkendt og udnyttet hurtigt nok i Europa. Omfanget heraf kan stadig ikke vurderes fuldt ud.

| 4.5. | Disse ideer kan ofte først forvandles til innovationer og innovative produkter gennem etableringen af nye virksomheder. Derfor består en af de vigtigste politiske foranstaltninger til innovationsfremme i at støtte og lette etableringen af sådanne nye virksomheder og deres videreførelse i f.eks. de kritiske første 5 til 10 år. |
| --- | --- |

4.5.

Disse ideer kan ofte først forvandles til innovationer og innovative produkter gennem etableringen af nye virksomheder. Derfor består en af de vigtigste politiske foranstaltninger til innovationsfremme i at støtte og lette etableringen af sådanne nye virksomheder og deres videreførelse i f.eks. de kritiske første 5 til 10 år.

| 4.6. | Selvom det menneskelige samfunds innovationer altid er blevet udnyttet og på den måde har leveret et afgørende bidrag til velstand og konkurrenceevne, mødes de alligevel nogle gange af stærke samfundsmæssige og økonomiske hindringer. Indledningsvist betragtes det nye ofte som en trussel i erhvervsliv, handel, samfund og politik. |
| --- | --- |

4.6.

Selvom det menneskelige samfunds innovationer altid er blevet udnyttet og på den måde har leveret et afgørende bidrag til velstand og konkurrenceevne, mødes de alligevel nogle gange af stærke samfundsmæssige og økonomiske hindringer. Indledningsvist betragtes det nye ofte som en trussel i erhvervsliv, handel, samfund og politik.

| 4.7. | Innovationer kan resultere i økonomiske eller samfundsmæssige omvæltninger, der fortrænger bestemte brancher og virksomheder og umiddelbart medfører tab af arbejdspladser eller svækker herskende samfundsklasser, mens deres nyttige og frugtbare potentiale for samfundet som helhed først viser sig på længere sigt. Blandt eksempler er vævemaskiner, indførelsen af socialt partnerskab, genteknologi, GOOGLE, AMAZON eller indførelse af teknikker til udnyttelse af bærbar energi. Samtidig kan tilpasningsevnen i samfundet og erhvervslivet (amortisationscyklusser) blive overbelastet af alt for hurtige, innovationsdrevne omvæltninger. |
| --- | --- |

4.7.

Innovationer kan resultere i økonomiske eller samfundsmæssige omvæltninger, der fortrænger bestemte brancher og virksomheder og umiddelbart medfører tab af arbejdspladser eller svækker herskende samfundsklasser, mens deres nyttige og frugtbare potentiale for samfundet som helhed først viser sig på længere sigt. Blandt eksempler er vævemaskiner, indførelsen af socialt partnerskab, genteknologi, GOOGLE, AMAZON eller indførelse af teknikker til udnyttelse af bærbar energi. Samtidig kan tilpasningsevnen i samfundet og erhvervslivet (amortisationscyklusser) blive overbelastet af alt for hurtige, innovationsdrevne omvæltninger.

| 4.8. | Den deraf følgende bekymring hos enkelte samfundsgrupper har foranlediget Kommissionen til at indføre begrebet »Responsible Research and Innovation« (13)
   (14) (ansvarlig forskning og innovation). På baggrund af de afgørende bidrag, som forskning og innovation yder som drivkraft og grundlag for den nuværende leve- og videnstandard samt som en vigtig grobund for oplysning som historisk proces, hvorfra de afgørende tanker og ideer om menneskerettigheder og magtens tredeling stammer, anser udvalget imidlertid dette begreb for at være misvisende og ensidigt. Udvalget anbefaler derfor, at begrebets indvirkning på samfundets anerkendelse af forskning og innovation tages op til fornyet overvejelse. |
| --- | --- |

4.8.

Den deraf følgende bekymring hos enkelte samfundsgrupper har foranlediget Kommissionen til at indføre begrebet »Responsible Research and Innovation« (13)
   (14) (ansvarlig forskning og innovation). På baggrund af de afgørende bidrag, som forskning og innovation yder som drivkraft og grundlag for den nuværende leve- og videnstandard samt som en vigtig grobund for oplysning som historisk proces, hvorfra de afgørende tanker og ideer om menneskerettigheder og magtens tredeling stammer, anser udvalget imidlertid dette begreb for at være misvisende og ensidigt. Udvalget anbefaler derfor, at begrebets indvirkning på samfundets anerkendelse af forskning og innovation tages op til fornyet overvejelse.

| 4.8.1. | Naturligvis skal forskning og innovation følge de gældende love og etiske principper. |
| --- | --- |

4.8.1.

Naturligvis skal forskning og innovation følge de gældende love og etiske principper.

| 4.8.2. | Ovenstående krav gælder også for alle andre samfundsmæssige aktiviteter, hvad enten der er tale om lægevidenskab, økonomi, journalistik, lovgivning, politik eller retspraksis. Udvalget anser det derfor ikke for passende udelukkende og eksplicit at anvende begrebet ansvarlige handlinger i forbindelse med F&I. |
| --- | --- |

4.8.2.

Ovenstående krav gælder også for alle andre samfundsmæssige aktiviteter, hvad enten der er tale om lægevidenskab, økonomi, journalistik, lovgivning, politik eller retspraksis. Udvalget anser det derfor ikke for passende udelukkende og eksplicit at anvende begrebet ansvarlige handlinger i forbindelse med F&I.

| 4.9. | Udover disse mere grundlæggende hindringer er det imidlertid også de nuværende krav til virksomhederne om at overholde et omfattende og tilmed internt i Europa fragmenteret regelsæt, som parallelt med det kritiske spørgsmål om finansiering skaber de største vanskeligheder for innovative iværksættere. |
| --- | --- |

4.9.

Udover disse mere grundlæggende hindringer er det imidlertid også de nuværende krav til virksomhederne om at overholde et omfattende og tilmed internt i Europa fragmenteret regelsæt, som parallelt med det kritiske spørgsmål om finansiering skaber de største vanskeligheder for innovative iværksættere.

| 4.9.1. | Derfor gentager udvalget sin anbefaling (15) af, at nystartede virksomheder, såfremt de holder sig under en kritisk størrelse, får en karenstid og et manøvrerum i en passende periode. Dette kunne ske ved hjælp af en undtagelsesklausul, der i dette tidsrum midlertidigt befrier disse virksomheder for de fleste velkendte administrative byrder og forskellige regler, således at de i første omgang kan demonstrere, hvorvidt de kan få succes. |
| --- | --- |

4.9.1.

Derfor gentager udvalget sin anbefaling (15) af, at nystartede virksomheder, såfremt de holder sig under en kritisk størrelse, får en karenstid og et manøvrerum i en passende periode. Dette kunne ske ved hjælp af en undtagelsesklausul, der i dette tidsrum midlertidigt befrier disse virksomheder for de fleste velkendte administrative byrder og forskellige regler, således at de i første omgang kan demonstrere, hvorvidt de kan få succes.

| 4.10. | Som fremhævet i tidligere udtalelser, som der eksplicit henvises til med henblik på yderligere og mere detaljerede anbefalinger — f.eks. vedrørende sociale innovationer — støtter udvalget udtrykkeligt Kommissionens mål om »at styrke det bredere innovationsøkosystem og indføre de rette rammevilkår for at stimulere ... til innovation«. Dette betyder især at anerkende og fjerne innovationshindringer. |
| --- | --- |

4.10.

Som fremhævet i tidligere udtalelser, som der eksplicit henvises til med henblik på yderligere og mere detaljerede anbefalinger — f.eks. vedrørende sociale innovationer — støtter udvalget udtrykkeligt Kommissionens mål om »at styrke det bredere innovationsøkosystem og indføre de rette rammevilkår for at stimulere ... til innovation«. Dette betyder især at anerkende og fjerne innovationshindringer.

| 4.10.1. | Således kan detaljerede tekniske forskrifter og restriktioner vise sig at være en spændetrøje og hindre innovation. Dette bør f.eks. overvejes i de detaljerede forskrifter i Kommissionens initiativ vedrørende energieffektivitet. |
| --- | --- |

4.10.1.

Således kan detaljerede tekniske forskrifter og restriktioner vise sig at være en spændetrøje og hindre innovation. Dette bør f.eks. overvejes i de detaljerede forskrifter i Kommissionens initiativ vedrørende energieffektivitet.

| 4.10.2. | Disse bestræbelser skal tjene målet om, også fremover, at garantere velstand, sundhed og sikkerhed for borgere og forbrugere på den bedst mulige og mest bæredygtige vis. |
| --- | --- |

4.10.2.

Disse bestræbelser skal tjene målet om, også fremover, at garantere velstand, sundhed og sikkerhed for borgere og forbrugere på den bedst mulige og mest bæredygtige vis.

| 4.10.3. | På baggrund af historiske eksempler bør det også undersøges, om en streng udlægning af forsigtighedsprincippet, f.eks. inden for forbrugerbeskyttelse eller i forbindelse med udviklingen af nye medicinske procedurer, kan påvirke vovemodet med hensyn til at finde nye, effektive løsninger. |
| --- | --- |

4.10.3.

På baggrund af historiske eksempler bør det også undersøges, om en streng udlægning af forsigtighedsprincippet, f.eks. inden for forbrugerbeskyttelse eller i forbindelse med udviklingen af nye medicinske procedurer, kan påvirke vovemodet med hensyn til at finde nye, effektive løsninger.

| 4.11. | Efter udvalgets mening kræver ovenstående — på trods af ubestridelige europæiske succeser inden for forskning og udvikling samt inden for mange forskellige erhvervsgrene — imidlertid ikke blot en fuld gennemførelse af det indre marked og det europæiske forskningsrum, men også en analyse af de dybereliggende årsager til, at der i Europa, set i forhold til eksempelvis USA eller nogle asiatiske stater, er tale om en mindre innovationsvenlig grundholdning. Hvorfor er Google, Microsoft, Facebook eller Monsanto ikke europæiske virksomheder? Eller måske et »bedre« Google eller Monsanto, som bedre ville kunne tage hensyn til borgernes bekymringer, og som ville være vokset frem inden for rammer berørt af EU-politikken? |
| --- | --- |

4.11.

Efter udvalgets mening kræver ovenstående — på trods af ubestridelige europæiske succeser inden for forskning og udvikling samt inden for mange forskellige erhvervsgrene — imidlertid ikke blot en fuld gennemførelse af det indre marked og det europæiske forskningsrum, men også en analyse af de dybereliggende årsager til, at der i Europa, set i forhold til eksempelvis USA eller nogle asiatiske stater, er tale om en mindre innovationsvenlig grundholdning. Hvorfor er Google, Microsoft, Facebook eller Monsanto ikke europæiske virksomheder? Eller måske et »bedre« Google eller Monsanto, som bedre ville kunne tage hensyn til borgernes bekymringer, og som ville være vokset frem inden for rammer berørt af EU-politikken?

| 4.12. | Det drejer sig om en samfundsmæssig grundholdning, der ikke primært betragter innovationer som en risiko eller endda en trussel, men som en mulighed for at realisere yderligere fremskridt, skabe flere arbejdspladser, styrke Europas økonomiske potentiale og konkurrenceevne og forme den europæiske samfundsmodel. Vi har brug for en ny, bedre balance mellem forsigtighed og vovemod, mellem små risici og store farer, mellem regulering og frirum. |
| --- | --- |

4.12.

Det drejer sig om en samfundsmæssig grundholdning, der ikke primært betragter innovationer som en risiko eller endda en trussel, men som en mulighed for at realisere yderligere fremskridt, skabe flere arbejdspladser, styrke Europas økonomiske potentiale og konkurrenceevne og forme den europæiske samfundsmodel. Vi har brug for en ny, bedre balance mellem forsigtighed og vovemod, mellem små risici og store farer, mellem regulering og frirum.

Bruxelles, den 11. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(2010) 546 final.

1

(2)  Jan Golinski, Science as Public Culture, Cambridge University Press.

2

Science as Public Culture,

(3)  F.eks. EUT C 132 af 3.5.2011, s. 39, EUT C 181 af 21.6.2012, s. 111, EUT C 44 af 15.2.2013, s. 88, EUT C 76 af 14.3.2013, s. 31, EUT C 76 af 14.3.2013, s. 43, EUT C 341 af 21.11.2013, s. 35, EUT C 67 af 6.3.2014, s. 132.

3

(4)  Jf. f.eks. Clayton M. Christensen, The Innovator's Dilemma, Harper Business.

4

The Innovator's Dilemma

(5)  EUT C 132 af 3.5.2011, s. 39.

5

(6)  Jf. fodnote 3.

6

(7)  EUT C 218 af 11.9.2009, s. 8.

7

(8)  EUT C 67 af 6.3.2014, s. 132.

8

(9)  Jf. EUT C 218 af 11.9.2009, s. 8.

9

(10)  Jf. EUT C 110 af 30.4.2004, s. 3 og igen EUT C 76 af 14.3.2013, s. 31.

10

(11)  Kommissionens pressemeddelelse af 1. oktober 2014.

11

(12)  http://home.web.cern.ch/topics/birth-web

12

(13)  COM: Towards Responsible Research and Innovation in the Information and Communication Technologies and Security Technologies Fields-ISBN 978-92-79-20404-3.

13

(14)  F.eks. www.consider-project.eu.

14

(15)  EUT C 132 af 3.5.2011, s. 39.

15

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/66 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/66

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Programmet for målrettet og effektiv regulering (REFIT): Status og udsigter for fremtiden

(COM(2014) 368 final)

(2015/C 230/10)

| Ordfører: | Denis MEYNENT |
| --- | --- |

Ordfører:

Denis MEYNENT

Kommissionen besluttede den 1. oktober 2014 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget Programmet for målrettet og effektiv regulering (REFIT)«

COM(2014) 368 final.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som vedtog sin udtalelse den 19. november 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december, følgende udtalelse med 136 stemmer for, 2 imod og 4 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU tager Kommissionens statusopgørelse over, hvor langt man er kommet med gennemførelsen af REFIT-programmet, til efterretning. Det glæder sig over, at Kommissionen ønsker at forbedre processen og instrumenterne. Det minder principielt om sine tidligere udtalelser (1). |
| --- | --- |

1.1.

EØSU tager Kommissionens statusopgørelse over, hvor langt man er kommet med gennemførelsen af REFIT-programmet, til efterretning. Det glæder sig over, at Kommissionen ønsker at forbedre processen og instrumenterne. Det minder principielt om sine tidligere udtalelser (1).

| 1.2. | EØSU går ind for en mindskelse af byrderne på de små, mellemstore og mikrovirksomheder (SMV-test) og borgerne, når det er muligt mere enkelt at realisere målet og meningen med de reguleringer, der er indført. EØSU minder dog om, at en god offentlig forvaltning har behov for relevante og centrale oplysninger og data for at gennemføre, overvåge og evaluere politikkerne. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU går ind for en mindskelse af byrderne på de små, mellemstore og mikrovirksomheder (SMV-test) og borgerne, når det er muligt mere enkelt at realisere målet og meningen med de reguleringer, der er indført. EØSU minder dog om, at en god offentlig forvaltning har behov for relevante og centrale oplysninger og data for at gennemføre, overvåge og evaluere politikkerne.

| 1.3. | EØSU minder om, at »Tænk småt først«-princippet ikke sigter på og ikke må sigte på at fritage mikroenheder og SMV fra at være omfattet af lovgivningen. Det drejer sig snarere om ved udformningen af lovgivningen at tage hensyn til det forhold, at den også kommer til at gælde for små strukturer, uden at dette får konsekvenser for realiseringen af målet med lovgivningen. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU minder om, at »Tænk småt først«-princippet ikke sigter på og ikke må sigte på at fritage mikroenheder og SMV fra at være omfattet af lovgivningen. Det drejer sig snarere om ved udformningen af lovgivningen at tage hensyn til det forhold, at den også kommer til at gælde for små strukturer, uden at dette får konsekvenser for realiseringen af målet med lovgivningen.

| 1.3.1. | EØSU understreger, at anvendelsen af dette princip ikke må kollidere med de samfundsmæssige hensyn, som navnlig forudsætter, at borgere, arbejdstagere og forbrugere er beskyttet mod de risici, de udsættes for. |
| --- | --- |

1.3.1.

EØSU understreger, at anvendelsen af dette princip ikke må kollidere med de samfundsmæssige hensyn, som navnlig forudsætter, at borgere, arbejdstagere og forbrugere er beskyttet mod de risici, de udsættes for.

| 1.4. | EØSU er stærkt foruroliget over, at der er konstateret huller i analyserne af de sociale eller miljømæssige virkninger og den måde, høringerne er blevet behandlet på. Det beder Kommissionen om at være mere åben og begrunde, hvorfor en given bestemmelse eller et givet forslag til bestemmelse underkastes en konsekvensanalyse eller ej og/eller en ex post-analyse. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU er stærkt foruroliget over, at der er konstateret huller i analyserne af de sociale eller miljømæssige virkninger og den måde, høringerne er blevet behandlet på. Det beder Kommissionen om at være mere åben og begrunde, hvorfor en given bestemmelse eller et givet forslag til bestemmelse underkastes en konsekvensanalyse eller ej og/eller en ex post-analyse.

| 1.5. | EØSU beder Kommissionen om at sikre en integreret og afbalanceret analyse af henholdsvis de økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter. Det vurderer, at Kommissionens tilsigtede mål kun kan nås, hvis der tages højde for alle disse aspekter samt samtlige interessenters holdninger. |
| --- | --- |

1.5.

EØSU beder Kommissionen om at sikre en integreret og afbalanceret analyse af henholdsvis de økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter. Det vurderer, at Kommissionens tilsigtede mål kun kan nås, hvis der tages højde for alle disse aspekter samt samtlige interessenters holdninger.

| 1.6. | Efter EØSU's opfattelse dispenserer intelligent regulering ikke fra at overholde lovgivningen om beskyttelse af borgere, forbrugere og arbejdstagere, standarderne for ligestilling mellem kvinder og mænd og miljøstandarderne og må ikke kunne hindre forbedringer. |
| --- | --- |

1.6.

Efter EØSU's opfattelse dispenserer intelligent regulering ikke fra at overholde lovgivningen om beskyttelse af borgere, forbrugere og arbejdstagere, standarderne for ligestilling mellem kvinder og mænd og miljøstandarderne og må ikke kunne hindre forbedringer.

| 1.7. | EØSU mener, at intelligent lovgivning skal respektere den traktatfæstede sociale dimension af det indre marked, navnlig i forbindelse med implementeringen af aftaler forhandlet inden for rammerne af den europæiske sociale dialog. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU mener, at intelligent lovgivning skal respektere den traktatfæstede sociale dimension af det indre marked, navnlig i forbindelse med implementeringen af aftaler forhandlet inden for rammerne af den europæiske sociale dialog.

| 1.8. | EØSU beder Kommissionen om at tage større hensyn til de synspunkter, der er kommet frem under høringerne, og begrunde, hvorledes den har taget hensyn til dem eller ej. Mere generelt foreslår EØSU Kommissionen at strukturere høringerne bedre, navnlig på et institutionelt og repræsentativt grundlag ved at trække på de allerede eksisterende repræsentative rådgivende organers eller deres pendanters ressourcer, såvel på europæisk plan som i medlemsstaterne og regionerne. |
| --- | --- |

1.8.

EØSU beder Kommissionen om at tage større hensyn til de synspunkter, der er kommet frem under høringerne, og begrunde, hvorledes den har taget hensyn til dem eller ej. Mere generelt foreslår EØSU Kommissionen at strukturere høringerne bedre, navnlig på et institutionelt og repræsentativt grundlag ved at trække på de allerede eksisterende repræsentative rådgivende organers eller deres pendanters ressourcer, såvel på europæisk plan som i medlemsstaterne og regionerne.

| 1.9. | EØSU agter at imødekomme den generelle appel fra Kommissionen om samarbejde med arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet. Det er rede til at gå mere aktivt ind i programmet, uden at dette er til hinder for andre former for social dialog i Europa. |
| --- | --- |

1.9.

EØSU agter at imødekomme den generelle appel fra Kommissionen om samarbejde med arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet. Det er rede til at gå mere aktivt ind i programmet, uden at dette er til hinder for andre former for social dialog i Europa.

| 1.10. | EØSU kan tilslutte sig gennemførelsen af de ex post-analyser, som Kommissionen foreslår, hvis de gennemføres efter en vis tid. I modsat fald vil REFIT føre til ustabilitet og permanent juridisk usikkerhed for borgere og virksomheder. |
| --- | --- |

1.10.

EØSU kan tilslutte sig gennemførelsen af de ex post-analyser, som Kommissionen foreslår, hvis de gennemføres efter en vis tid. I modsat fald vil REFIT føre til ustabilitet og permanent juridisk usikkerhed for borgere og virksomheder.

| 1.11. | Det mener, at Kommissionen nu råder over den nødvendige ekspertise internt til at kunne forbedre processen. EØSU vil kun tilslutte sig Kommissionens forslag om at oprette en ny højtstående gruppe, der skal bistå med det fremtidige arbejde, hvis den tilfører en reel merværdi. |
| --- | --- |

1.11.

Det mener, at Kommissionen nu råder over den nødvendige ekspertise internt til at kunne forbedre processen. EØSU vil kun tilslutte sig Kommissionens forslag om at oprette en ny højtstående gruppe, der skal bistå med det fremtidige arbejde, hvis den tilfører en reel merværdi.

2.   Resumé af Kommissionens dokument — Programmet for målrettet og effektiv regulering (REFIT): Status og udsigter for fremtiden

| 2.1. | Kommissionen minder i direkte forlængelse af sine tidligere REFIT-meddelelser (2) i relation til meddelelserne om »Bedre lovgivning« (3) og intelligent regulering om, at EU-reguleringen spiller en vigtig rolle for væksten og jobskabelsen. |
| --- | --- |

2.1.

Kommissionen minder i direkte forlængelse af sine tidligere REFIT-meddelelser (2) i relation til meddelelserne om »Bedre lovgivning« (3) og intelligent regulering om, at EU-reguleringen spiller en vigtig rolle for væksten og jobskabelsen.

| 2.2. | Den understreger, at dette har skabt en lang række forventninger, både hos virksomhederne (fair konkurrence og fremme af konkurrenceevnen) og hos borgerne (beskyttelse af deres interesser, navnlig inden for sundhed og sikkerhed, miljøkvalitet og retten til privatlivets fred). |
| --- | --- |

2.2.

Den understreger, at dette har skabt en lang række forventninger, både hos virksomhederne (fair konkurrence og fremme af konkurrenceevnen) og hos borgerne (beskyttelse af deres interesser, navnlig inden for sundhed og sikkerhed, miljøkvalitet og retten til privatlivets fred).

| 2.3. | Udfordringen består i at bevare enkeltheden i denne lovgivning. Man bør ikke gå videre end det, der er strengt nødvendigt for at nå de strategiske mål, og undgå overlappende lag af lovgivning. |
| --- | --- |

2.3.

Udfordringen består i at bevare enkeltheden i denne lovgivning. Man bør ikke gå videre end det, der er strengt nødvendigt for at nå de strategiske mål, og undgå overlappende lag af lovgivning.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1. | EØSU støtter de overordnede mål i REFIT-programmet, som Kommissionen har udarbejdet, og henviser navnlig til sine udtalelser (4) om programmet om bedre lovgivning og om intelligent lovgivning, herunder også svarene på de små og mellemstore virksomheders behov. |
| --- | --- |

3.1.

EØSU støtter de overordnede mål i REFIT-programmet, som Kommissionen har udarbejdet, og henviser navnlig til sine udtalelser (4) om programmet om bedre lovgivning og om intelligent lovgivning, herunder også svarene på de små og mellemstore virksomheders behov.

| 3.2. | EØSU er positivt indstillet over for mindskelsen af bureaukratiet og byrderne på virksomhederne (det være sig små og mellemstore virksomheder eller mikrovirksomheder) og borgerne. Kommissionen bør fokusere på kvalitet i stedet for kvantitet og prioritere mindskelsen af de administrative byrder, der opfattes som omkostninger for virksomhederne og som hindringer for deres konkurrenceevne samt for innovation og jobskabelse. Det giver sig selv, at dette skal ske under hensyntagen til målet og meningen med de indførte krav. |
| --- | --- |

3.2.

EØSU er positivt indstillet over for mindskelsen af bureaukratiet og byrderne på virksomhederne (det være sig små og mellemstore virksomheder eller mikrovirksomheder) og borgerne. Kommissionen bør fokusere på kvalitet i stedet for kvantitet og prioritere mindskelsen af de administrative byrder, der opfattes som omkostninger for virksomhederne og som hindringer for deres konkurrenceevne samt for innovation og jobskabelse. Det giver sig selv, at dette skal ske under hensyntagen til målet og meningen med de indførte krav.

| 3.3. | Enhver form for overlapning mellem oplysningskrav bør undgås, men det er af hensyn til god forvaltning nødvendigt med relevante og centrale oplysninger og data for at gennemføre, overvåge og evaluere politikkerne. |
| --- | --- |

3.3.

Enhver form for overlapning mellem oplysningskrav bør undgås, men det er af hensyn til god forvaltning nødvendigt med relevante og centrale oplysninger og data for at gennemføre, overvåge og evaluere politikkerne.

| 3.4. | EØSU er enig med Kommissionen i, at behovet for sikkerhed og retlig forudsigelighed ikke taler for kortsigtede løsninger. Det mener, at en revision af lovgivningen skal være velovervejet og være fremtidssikret for at garantere forudsigelighed, retssikkerhed og gennemsigtighed. |
| --- | --- |

3.4.

EØSU er enig med Kommissionen i, at behovet for sikkerhed og retlig forudsigelighed ikke taler for kortsigtede løsninger. Det mener, at en revision af lovgivningen skal være velovervejet og være fremtidssikret for at garantere forudsigelighed, retssikkerhed og gennemsigtighed.

| 3.5. | EØSU minder om, at intelligent regulering ikke giver dispensation fra at overholde reguleringen om beskyttelse af borgere, forbrugere og arbejdstagere (»hverken underminere arbejdstagernes rettigheder eller mindske deres grundlæggende beskyttelse, især hvad angår sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen« (5)), standarder om ligestilling mellem kvinder og mænd eller miljøstandarderne. Denne intelligente regulering skal muliggøre forandringer og forbedringer. |
| --- | --- |

3.5.

EØSU minder om, at intelligent regulering ikke giver dispensation fra at overholde reguleringen om beskyttelse af borgere, forbrugere og arbejdstagere (»hverken underminere arbejdstagernes rettigheder eller mindske deres grundlæggende beskyttelse, især hvad angår sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen« (5)), standarder om ligestilling mellem kvinder og mænd eller miljøstandarderne. Denne intelligente regulering skal muliggøre forandringer og forbedringer.

| 3.6. | I den henseende glæder EØSU sig over, at Kommissionen minder om, at der med REFIT-programmet ikke vil blive sat spørgsmålstegn ved de eksisterende strategiske mål, og at det ikke vil indvirke negativt på borgernes, forbrugernes, arbejdstagernes sundhed og sikkerhed eller miljøet. EØSU understreger dog, at det ikke drejer sig om udelukkende at undgå at skade borgernes sundhed, men at sørge for at handle i samfundets interesse og sikre borgerne en passende beskyttelse mod alle de risici, de er udsat for, hvad enten disse er sundhedsrelaterede eller ej. Lignende overvejelser blev formuleret på Det Europæiske Råds møde den 26.—27. juni 2014 og på Europa-Parlamentets plenarforsamling den 4. februar 2014 (6). |
| --- | --- |

3.6.

I den henseende glæder EØSU sig over, at Kommissionen minder om, at der med REFIT-programmet ikke vil blive sat spørgsmålstegn ved de eksisterende strategiske mål, og at det ikke vil indvirke negativt på borgernes, forbrugernes, arbejdstagernes sundhed og sikkerhed eller miljøet. EØSU understreger dog, at det ikke drejer sig om udelukkende at undgå at skade borgernes sundhed, men at sørge for at handle i samfundets interesse og sikre borgerne en passende beskyttelse mod alle de risici, de er udsat for, hvad enten disse er sundhedsrelaterede eller ej. Lignende overvejelser blev formuleret på Det Europæiske Råds møde den 26.—27. juni 2014 og på Europa-Parlamentets plenarforsamling den 4. februar 2014 (6).

| 3.7. | EØSU finder, at intelligent lovgivning skal respektere det indre markeds traktatfæstede sociale dimension, navnlig i forbindelse med implementeringen af de aftaler, der er forhandlet mellem arbejdsmarkedets parter inden for rammerne af den europæiske sociale dialog. |
| --- | --- |

3.7.

EØSU finder, at intelligent lovgivning skal respektere det indre markeds traktatfæstede sociale dimension, navnlig i forbindelse med implementeringen af de aftaler, der er forhandlet mellem arbejdsmarkedets parter inden for rammerne af den europæiske sociale dialog.

| 3.8. | EØSU mener, at REFIT bør være et mål, som EU, medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter og andre interessenter deler, hvilket Kommissionen også ønsker. Det er afgørende at skabe tillid og sørge for, at der ikke står nogen misforståelser tilbage angående programmets mål. Visse af de bebudede eller indførte foranstaltninger (7) har skabt mistillid hos visse af aktørerne og borgerne. |
| --- | --- |

3.8.

EØSU mener, at REFIT bør være et mål, som EU, medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter og andre interessenter deler, hvilket Kommissionen også ønsker. Det er afgørende at skabe tillid og sørge for, at der ikke står nogen misforståelser tilbage angående programmets mål. Visse af de bebudede eller indførte foranstaltninger (7) har skabt mistillid hos visse af aktørerne og borgerne.

| 3.9. | EØSU vurderer, at de mål, Kommissionen sigter på, kun kan nås, hvis der tages højde for alle disse aspekter samt samtlige interessenters holdninger. |
| --- | --- |

3.9.

EØSU vurderer, at de mål, Kommissionen sigter på, kun kan nås, hvis der tages højde for alle disse aspekter samt samtlige interessenters holdninger.

4.   Gennemførelse af programmet

| 4.1. | EØSU tager Kommissionens statusopgørelse over, hvor langt man er kommet med gennemførelsen af REFIT-programmet, til efterretning. Det glæder sig især over, at Kommissionen ønsker at forbedre instrumenterne, navnlig ved at afholde en høring om gennemførelsen af konsekvensanalyserne og om selve høringsprocessen. Det er væsentligt, at disse horisontale elementer i programmet ikke kan udsættes for kritik. |
| --- | --- |

4.1.

EØSU tager Kommissionens statusopgørelse over, hvor langt man er kommet med gennemførelsen af REFIT-programmet, til efterretning. Det glæder sig især over, at Kommissionen ønsker at forbedre instrumenterne, navnlig ved at afholde en høring om gennemførelsen af konsekvensanalyserne og om selve høringsprocessen. Det er væsentligt, at disse horisontale elementer i programmet ikke kan udsættes for kritik.

| 4.2. | Kombinationen af ex post-analyser og konsekvensanalyser må ikke føre til, at de demokratisk vedtagne regler ikke reelt gennemføres. EØSU kan tilslutte sig gennemførelsen af de ex post-analyser, som Kommissionen foreslår, hvis de gennemføres efter en vis tid. En ex post-analyse giver kun mening, hvis der er gået et vist antal år efter fristen for gennemførelse af en bestemmelse i national ret og ex post-analysen af den. I modsat fald vil REFIT føre til ustabilitet og permanent juridisk usikkerhed for borgere og virksomheder. |
| --- | --- |

4.2.

Kombinationen af ex post-analyser og konsekvensanalyser må ikke føre til, at de demokratisk vedtagne regler ikke reelt gennemføres. EØSU kan tilslutte sig gennemførelsen af de ex post-analyser, som Kommissionen foreslår, hvis de gennemføres efter en vis tid. En ex post-analyse giver kun mening, hvis der er gået et vist antal år efter fristen for gennemførelse af en bestemmelse i national ret og ex post-analysen af den. I modsat fald vil REFIT føre til ustabilitet og permanent juridisk usikkerhed for borgere og virksomheder.

| 4.3. | EØSU glæder sig over, at Kommissionen flere gange understreger behovet for at inddrage arbejdsmarkedets parter, civilsamfundet og SMV. Det konstaterer, at dette hidtil mere har været en principerklæring end en struktureret praksis, der har til formål at drøfte og tage højde for de fremsatte forslag. |
| --- | --- |

4.3.

EØSU glæder sig over, at Kommissionen flere gange understreger behovet for at inddrage arbejdsmarkedets parter, civilsamfundet og SMV. Det konstaterer, at dette hidtil mere har været en principerklæring end en struktureret praksis, der har til formål at drøfte og tage højde for de fremsatte forslag.

| 4.3.1. | EØSU mener ligeledes, at det er absolut nødvendigt via de bedst egnede kanaler at inddrage og høre de repræsentative civilsamfundsstrukturer, fagforeningerne og de små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

4.3.1.

EØSU mener ligeledes, at det er absolut nødvendigt via de bedst egnede kanaler at inddrage og høre de repræsentative civilsamfundsstrukturer, fagforeningerne og de små og mellemstore virksomheder.

4.4.   Angående konsekvensanalyserne

| 4.4.1. | Rapporterne (8) fra 2012 og 2013 fra Udvalget for Konsekvensanalyse afslører lakunerne i processen, og hvad der er gjort for at forbedre den.
  Følgende punkter fremhæves:






  — | det forhold, at et stort antal konsekvensanalyser ikke korrekt medtager de forskellige meninger, der er kommet frem under høringerne og ikke gengiver dem uhildet; |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

Rapporterne (8) fra 2012 og 2013 fra Udvalget for Konsekvensanalyse afslører lakunerne i processen, og hvad der er gjort for at forbedre den.

Følgende punkter fremhæves:

—

det forhold, at et stort antal konsekvensanalyser ikke korrekt medtager de forskellige meninger, der er kommet frem under høringerne og ikke gengiver dem uhildet;

| — | behovet for yderligere indsats, navnlig med henblik på at medtage reelle alternative muligheder (klarhed, begrundelse, proportionalitet) og give tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om alle alternativer (og ikke kun om det foretrukne alternativ); |
| --- | --- |

—

behovet for yderligere indsats, navnlig med henblik på at medtage reelle alternative muligheder (klarhed, begrundelse, proportionalitet) og give tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om alle alternativer (og ikke kun om det foretrukne alternativ);

| — | det forhold, at kvaliteten af de (positive eller negative) sociale konsekvensanalyser maner til betænkelighed, hvilket også gælder miljøkonsekvensanalysernes rækkevidde og dybde; |
| --- | --- |

—

det forhold, at kvaliteten af de (positive eller negative) sociale konsekvensanalyser maner til betænkelighed, hvilket også gælder miljøkonsekvensanalysernes rækkevidde og dybde;

| — | behovet for ex post-analyser af lovgivningen eller de eksisterende EU-programmer; |
| --- | --- |

—

behovet for ex post-analyser af lovgivningen eller de eksisterende EU-programmer;

| — | vægten på en integreret økonomisk, social og miljømæssig konsekvensanalyse. |
| --- | --- |

—

vægten på en integreret økonomisk, social og miljømæssig konsekvensanalyse.

| 4.4.2. | I rapporten fra 2013 påpegede Udvalget for Konsekvensanalyse den betydelige mindskelse i antallet af udtalelser om virkningerne for SMV og mikrovirksomheder. Det forklarer Udvalget med, at Kommissionen tager større hensyn til dem, navnlig hvad angår omfanget af omvendt bevisbyrde gældende for mikrovirksomheder. Udvalget for Konsekvensanalyse understreger, at antallet af analyser, der omhandler effekten på konkurrenceevnen, er steget betragteligt i forhold til 2012 (+ 30 %). Den manglende gennemsigtighed vedrørende udtalelser og kritik fremkommet under høringerne kritiseres atter, og det samme gælder behovet for at forklare, hvorledes der er taget hensyn til de tilkendegivne holdninger. |
| --- | --- |

4.4.2.

I rapporten fra 2013 påpegede Udvalget for Konsekvensanalyse den betydelige mindskelse i antallet af udtalelser om virkningerne for SMV og mikrovirksomheder. Det forklarer Udvalget med, at Kommissionen tager større hensyn til dem, navnlig hvad angår omfanget af omvendt bevisbyrde gældende for mikrovirksomheder. Udvalget for Konsekvensanalyse understreger, at antallet af analyser, der omhandler effekten på konkurrenceevnen, er steget betragteligt i forhold til 2012 (+ 30 %). Den manglende gennemsigtighed vedrørende udtalelser og kritik fremkommet under høringerne kritiseres atter, og det samme gælder behovet for at forklare, hvorledes der er taget hensyn til de tilkendegivne holdninger.

| 4.4.3. | EØSU glæder sig over, at Kommissionen og Udvalget for Konsekvensanalyse ønsker at forbedre kvaliteten i processen. Det påpeger, at det ser ud til, at der tages mere hensyn til konsekvensanalyserne af SMV og mikrovirksomheder end tidligere, hvilket stemmer overens med dets tidligere udtalelser om Small Business Act, »Tænk småt først«-princippet og SMV-testen. EØSU understreger, at der bør arbejdes videre i den retning. Det minder om, at »Tænk småt først«-princippet ikke sigter på og ikke må sigte på at fritage mikroenheder og SMV fra at været omfattet af lovgivningen. Det drejer sig snarere om ved udformningen af lovgivningen at tage hensyn til det forhold, at den også kommer til at gælde for små strukturer, uden at det får konsekvenser for realiseringen af sigtet med lovgivningen. EØSU understreger, at disse principper ikke må bruges til at begrunde, at en regulerings anvendelsesområde kun bestemmes af virksomhedens størrelse eller kolliderer med de samfundsmæssige hensyn, som navnlig forudsætter, at borgere, arbejdstagere og forbrugere er beskyttet mod de risici, de udsættes for. |
| --- | --- |

4.4.3.

EØSU glæder sig over, at Kommissionen og Udvalget for Konsekvensanalyse ønsker at forbedre kvaliteten i processen. Det påpeger, at det ser ud til, at der tages mere hensyn til konsekvensanalyserne af SMV og mikrovirksomheder end tidligere, hvilket stemmer overens med dets tidligere udtalelser om Small Business Act, »Tænk småt først«-princippet og SMV-testen. EØSU understreger, at der bør arbejdes videre i den retning. Det minder om, at »Tænk småt først«-princippet ikke sigter på og ikke må sigte på at fritage mikroenheder og SMV fra at været omfattet af lovgivningen. Det drejer sig snarere om ved udformningen af lovgivningen at tage hensyn til det forhold, at den også kommer til at gælde for små strukturer, uden at det får konsekvenser for realiseringen af sigtet med lovgivningen. EØSU understreger, at disse principper ikke må bruges til at begrunde, at en regulerings anvendelsesområde kun bestemmes af virksomhedens størrelse eller kolliderer med de samfundsmæssige hensyn, som navnlig forudsætter, at borgere, arbejdstagere og forbrugere er beskyttet mod de risici, de udsættes for.

| 4.4.4. | EØSU er i øvrigt stærkt betænkeligt ved visse af de ovenfor konstaterede forhold. Det har noteret sig, at der ved siden af konsekvensanalyserne på det økonomiske, sociale og miljømæssige område tales om en række andre aspekter (9), skønt Udvalget for Konsekvensanalyse mener, at kvaliteten af analyserne om de sociale og miljømæssige aspekter undertiden lader noget tilbage at ønske. EØSU vil derfor gerne sikre sig, at Kommissionen har midler til at gennemføre samtlige disse analyser på én gang, og at dette ikke sker til skade for kvalitet, balance, mål, måleredskaber og de parametre, den har bebudet. |
| --- | --- |

4.4.4.

EØSU er i øvrigt stærkt betænkeligt ved visse af de ovenfor konstaterede forhold. Det har noteret sig, at der ved siden af konsekvensanalyserne på det økonomiske, sociale og miljømæssige område tales om en række andre aspekter (9), skønt Udvalget for Konsekvensanalyse mener, at kvaliteten af analyserne om de sociale og miljømæssige aspekter undertiden lader noget tilbage at ønske. EØSU vil derfor gerne sikre sig, at Kommissionen har midler til at gennemføre samtlige disse analyser på én gang, og at dette ikke sker til skade for kvalitet, balance, mål, måleredskaber og de parametre, den har bebudet.

| 4.4.5. | Endelig fremgår begrundelsen for, at visse projekter eller forslag ikke underkastes konsekvensanalyser, navnlig på økofinområdet (two pack, six pack), ikke klart og giver hos visse aktører næring til den opfattelse, at processen mere er fokuseret på de økonomiske aspekter (og konkurrenceaspekter) end på de to andre søjler. Som Kommissionen understreger, bør målet med forenklingen bæres og deles af alle og bero på solide og troværdige analyser. |
| --- | --- |

4.4.5.

Endelig fremgår begrundelsen for, at visse projekter eller forslag ikke underkastes konsekvensanalyser, navnlig på økofinområdet (two pack, six pack), ikke klart og giver hos visse aktører næring til den opfattelse, at processen mere er fokuseret på de økonomiske aspekter (og konkurrenceaspekter) end på de to andre søjler. Som Kommissionen understreger, bør målet med forenklingen bæres og deles af alle og bero på solide og troværdige analyser.

| 4.4.6. | EØSU opfordrer således Kommissionen til:






  — | at være mere åben og begrunde, hvorfor eller hvorfor ikke en bestemt bestemmelse eller et bestemt forslag underkastes konsekvensanalyse; |
| --- | --- | --- |

4.4.6.

EØSU opfordrer således Kommissionen til:

—

at være mere åben og begrunde, hvorfor eller hvorfor ikke en bestemt bestemmelse eller et bestemt forslag underkastes konsekvensanalyse;

| — | at sørge for, at der tages hensyn til samfundets interesser; |
| --- | --- |

—

at sørge for, at der tages hensyn til samfundets interesser;

| — | at træffe foranstaltninger for samlet at forbedre balancen mellem de tre (hhv. økonomiske, sociale og miljømæssige) dimensioner på integreret vis og i den forbindelse sikre kvalitet i analyserne; |
| --- | --- |

—

at træffe foranstaltninger for samlet at forbedre balancen mellem de tre (hhv. økonomiske, sociale og miljømæssige) dimensioner på integreret vis og i den forbindelse sikre kvalitet i analyserne;

| — | at tage større hensyn til de synspunkter, der er kommet frem under høringerne og begrunde, hvorledes den har taget hensyn til dem eller ej. |
| --- | --- |

—

at tage større hensyn til de synspunkter, der er kommet frem under høringerne og begrunde, hvorledes den har taget hensyn til dem eller ej.

| 4.4.7. | EØSU beklager, at meddelelsen fra Kommissionen ikke eksplicit nævner udvalgets rolle som rådgivende organ for civilsamfundet, som afgiver udtalelser om vigtige aspekter af EU-lovgivningen. Det agter at imødekomme den appel om samarbejde mere generelt, som Kommissionen har sendt til arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet, og er derfor rede til at samarbejde mere aktivt om at forbedre processen via høring eller ved at bidrage med ekspertise. |
| --- | --- |

4.4.7.

EØSU beklager, at meddelelsen fra Kommissionen ikke eksplicit nævner udvalgets rolle som rådgivende organ for civilsamfundet, som afgiver udtalelser om vigtige aspekter af EU-lovgivningen. Det agter at imødekomme den appel om samarbejde mere generelt, som Kommissionen har sendt til arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet, og er derfor rede til at samarbejde mere aktivt om at forbedre processen via høring eller ved at bidrage med ekspertise.

4.5.   Angående høringsprocessen

| 4.5.1. | Kommissionen understreger, hvor væsentligt det er at høre aktørerne i processen, men den tager ikke altid hensyn til resultaterne af høringerne. Derudover bidrager antallet af svar i de åbne høringer iværksat af Kommissionen, spørgsmålet om respondenternes repræsentativitet og dermed svarenes undertiden mindre repræsentative karakter til en forringelse af kvaliteten i processen. EØSU opkaster spørgsmålet, om det stigende antal høringer og midlerne, tiden og den indsats, der kræves for at kunne afgive et informeret svar, ikke forklarer disse forhold. Desuden kan den måde, som spørgsmålene stilles på, undertiden forekomme ledende, hvilket kan rejse tvivl om processens objektivitet og neutralitet. |
| --- | --- |

4.5.1.

Kommissionen understreger, hvor væsentligt det er at høre aktørerne i processen, men den tager ikke altid hensyn til resultaterne af høringerne. Derudover bidrager antallet af svar i de åbne høringer iværksat af Kommissionen, spørgsmålet om respondenternes repræsentativitet og dermed svarenes undertiden mindre repræsentative karakter til en forringelse af kvaliteten i processen. EØSU opkaster spørgsmålet, om det stigende antal høringer og midlerne, tiden og den indsats, der kræves for at kunne afgive et informeret svar, ikke forklarer disse forhold. Desuden kan den måde, som spørgsmålene stilles på, undertiden forekomme ledende, hvilket kan rejse tvivl om processens objektivitet og neutralitet.

| 4.5.2. | »Høringer« er grundlaget for evidensbaserede kvalitetslovgivningsforslag. En tidlig og passende høring af virksomhederne, især SMV'erne og deres repræsentanter, kan gøre det muligt at træffe beslutninger, der beror på en analyse af fakta og på erfaringer og synspunkter hos de aktører, som reglerne er møntet på og som skal medvirke i gennemførelsen af dem. Det samme gælder de forskellige repræsentative borgerorganisationer (arbejdstagere, bistandsklienter, forbrugere osv.). |
| --- | --- |

4.5.2.

»Høringer« er grundlaget for evidensbaserede kvalitetslovgivningsforslag. En tidlig og passende høring af virksomhederne, især SMV'erne og deres repræsentanter, kan gøre det muligt at træffe beslutninger, der beror på en analyse af fakta og på erfaringer og synspunkter hos de aktører, som reglerne er møntet på og som skal medvirke i gennemførelsen af dem. Det samme gælder de forskellige repræsentative borgerorganisationer (arbejdstagere, bistandsklienter, forbrugere osv.).

| 4.5.3. | EØSU beder om, at der gives topprioritet til arbejdsmarkedets parter og de berørte repræsentative organisationer. Direkte og individuelle høringer af SMV'erne og forbrugerne har vist sig at være ineffektive, vilkårlige og ikke repræsentative. De berørte organisationer skal derudover have en reel mulighed for at deltage i forberedelsen af høringerne og spørgeskemaerne. |
| --- | --- |

4.5.3.

EØSU beder om, at der gives topprioritet til arbejdsmarkedets parter og de berørte repræsentative organisationer. Direkte og individuelle høringer af SMV'erne og forbrugerne har vist sig at være ineffektive, vilkårlige og ikke repræsentative. De berørte organisationer skal derudover have en reel mulighed for at deltage i forberedelsen af høringerne og spørgeskemaerne.

| 4.5.4. | EØSU spørger derfor, om ikke det er bedre at strukturere denne høring bedre på et mere interinstitutionelt og repræsentativt grundlag ved at trække på de allerede eksisterende rådgivende repræsentative organers ressourcer og eventuelt ved at oprette andre, hvis dette er hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

4.5.4.

EØSU spørger derfor, om ikke det er bedre at strukturere denne høring bedre på et mere interinstitutionelt og repræsentativt grundlag ved at trække på de allerede eksisterende rådgivende repræsentative organers ressourcer og eventuelt ved at oprette andre, hvis dette er hensigtsmæssigt.

| 4.5.5. | EØSU foreslår også, at høringerne skal tage udgangspunkt i de eksisterende repræsentative organer såvel på EU-niveau som i medlemsstaterne. Det minder om, at i fraværet af sådanne er der andre høringsstrukturer, der kan træde i stedet. |
| --- | --- |

4.5.5.

EØSU foreslår også, at høringerne skal tage udgangspunkt i de eksisterende repræsentative organer såvel på EU-niveau som i medlemsstaterne. Det minder om, at i fraværet af sådanne er der andre høringsstrukturer, der kan træde i stedet.

| 4.5.6. | EØSU anbefaler, at der trækkes på de europæiske arbejdsgiver- og virksomhedssammenslutningers, fagforeningers og ngo'ers ekspertise og potentiale, og at de tillige får tildelt opgaven af gennemføre de nødvendige rundspørger og undersøgelser, i stedet for at der udelukkende benyttes private konsulenter. |
| --- | --- |

4.5.6.

EØSU anbefaler, at der trækkes på de europæiske arbejdsgiver- og virksomhedssammenslutningers, fagforeningers og ngo'ers ekspertise og potentiale, og at de tillige får tildelt opgaven af gennemføre de nødvendige rundspørger og undersøgelser, i stedet for at der udelukkende benyttes private konsulenter.

| 4.5.7. | EØSU er under alle omstændigheder rede til tage sig ansvar på sig i den forbindelse, uden at dette er til hinder for andre måder at praktisere social dialog på i Europa. |
| --- | --- |

4.5.7.

EØSU er under alle omstændigheder rede til tage sig ansvar på sig i den forbindelse, uden at dette er til hinder for andre måder at praktisere social dialog på i Europa.

5.   Særlige bemærkninger

| 5.1. | EØSU mener, at REFIT-programmet bør være ambitiøst, men også enkelt, klart og transparent. |
| --- | --- |

5.1.

EØSU mener, at REFIT-programmet bør være ambitiøst, men også enkelt, klart og transparent.

| 5.2. | Dette, at der sættes mange navne på dagsordener og programmer (Bedre lovgivning, Smart regulering, Tænk småt først osv.), har skabt en vis forvirring. |
| --- | --- |

5.2.

Dette, at der sættes mange navne på dagsordener og programmer (Bedre lovgivning, Smart regulering, Tænk småt først osv.), har skabt en vis forvirring.

Det skal afklares, hvilke af disse programmer og projekter der står over hvilke andre, samt deres interaktion, så offentligheden bedre forstår, hvem de henvender sig til.

| 5.3. | De mange instanser, der indgår i processen, høringskæden og behandlingen af forslagene er til skade for gennemsigtigheden i hele processen. |
| --- | --- |

5.3.

De mange instanser, der indgår i processen, høringskæden og behandlingen af forslagene er til skade for gennemsigtigheden i hele processen.

| 5.4. | EØSU vil, ligeledes hvad angår effektivitet og gennemsigtighed og i lyset af de eksisterende mekanismer, herunder også i Europa-Parlamentet, kun tilslutte sig Kommissionens forslag om at oprette en ny højtstående gruppe, der skal bistå med det fremtidige arbejde, hvis dette tilfører en reel merværdi. Det mener, at Kommissionen har erhvervet den nødvendige interne ekspertise til at kunne forbedre processen. |
| --- | --- |

5.4.

EØSU vil, ligeledes hvad angår effektivitet og gennemsigtighed og i lyset af de eksisterende mekanismer, herunder også i Europa-Parlamentet, kun tilslutte sig Kommissionens forslag om at oprette en ny højtstående gruppe, der skal bistå med det fremtidige arbejde, hvis dette tilfører en reel merværdi. Det mener, at Kommissionen har erhvervet den nødvendige interne ekspertise til at kunne forbedre processen.

| 5.5. | EØSU noterer sig, at Kommissionen mener, at konsekvensanalyserne skal finde sted efter hver etape i lovgivningsprocessen, herunder også i forbindelse med ændringsforslag fremsat af medlovgiverne. I et system, hvor der er to medlovgivere, og hvor det er reglen, at der søges kompromis, forekommer det ikke nyttigt, at en af dem har det sidste ord hvad angår konsekvensanalyse (risiko for at udhule bestemmelserne i den traktatfæstede beslutningsproces). |
| --- | --- |

5.5.

EØSU noterer sig, at Kommissionen mener, at konsekvensanalyserne skal finde sted efter hver etape i lovgivningsprocessen, herunder også i forbindelse med ændringsforslag fremsat af medlovgiverne. I et system, hvor der er to medlovgivere, og hvor det er reglen, at der søges kompromis, forekommer det ikke nyttigt, at en af dem har det sidste ord hvad angår konsekvensanalyse (risiko for at udhule bestemmelserne i den traktatfæstede beslutningsproces).

| 5.6. | EØSU minder i øvrigt om, at målsætningen med REFIT-programmet ligeledes er knyttet til den faktiske anvendelse af EU-retten. Kommissionens retningslinjer for konsekvensanalyse foreskriver også, at det skal undersøges, om en reel anvendelse af retten ikke i visse tilfælde kunne løse det påtalte problem. |
| --- | --- |

5.6.

EØSU minder i øvrigt om, at målsætningen med REFIT-programmet ligeledes er knyttet til den faktiske anvendelse af EU-retten. Kommissionens retningslinjer for konsekvensanalyse foreskriver også, at det skal undersøges, om en reel anvendelse af retten ikke i visse tilfælde kunne løse det påtalte problem.

| 5.7. | EØSU bifalder Kommissionens indsats for at følge og kontrollere den reelle gennemførelse af direktiverne i medlemsstaterne. Det understreger, hvad der blev konstateret i den 30. årsberetning om kontrol med gennemførelsen af EU-retten (10). Det hedder i rapporten, at forsinkelser og overtrædelser især findes inden for miljø-, transport- og skatteområdet. EØSU er betænkelig ved, at problemerne i 2012 mest og i faldende hyppighed ses inden for transport-, sundheds-, forbruger-, miljøområdet, det indre marked og tjenesteydelser. |
| --- | --- |

5.7.

EØSU bifalder Kommissionens indsats for at følge og kontrollere den reelle gennemførelse af direktiverne i medlemsstaterne. Det understreger, hvad der blev konstateret i den 30. årsberetning om kontrol med gennemførelsen af EU-retten (10). Det hedder i rapporten, at forsinkelser og overtrædelser især findes inden for miljø-, transport- og skatteområdet. EØSU er betænkelig ved, at problemerne i 2012 mest og i faldende hyppighed ses inden for transport-, sundheds-, forbruger-, miljøområdet, det indre marked og tjenesteydelser.

| 5.8. | EØSU mener, at vilkårlige fritagelser på alle områder åbner døren for, at medlemsstaterne lovgiver efter forgodtbefindende på nationalt plan, hvorved de bidrager til at øge lovgivningens kompleksitet og den juridiske usikkerhed på det indre marked. EØSU minder om, at det i tidligere udtalelser i relevante tilfælde har bedt om, at man mere systematisk bruger forordninger som retsakter, som ud over bedre retssikkerhed til dels ville løse dette problem. |
| --- | --- |

5.8.

EØSU mener, at vilkårlige fritagelser på alle områder åbner døren for, at medlemsstaterne lovgiver efter forgodtbefindende på nationalt plan, hvorved de bidrager til at øge lovgivningens kompleksitet og den juridiske usikkerhed på det indre marked. EØSU minder om, at det i tidligere udtalelser i relevante tilfælde har bedt om, at man mere systematisk bruger forordninger som retsakter, som ud over bedre retssikkerhed til dels ville løse dette problem.

| 5.9. | EØSU minder om sine tidligere udtalelser om »overregulering« og intelligent regulering, hvori det efterlyser en bedre kvalitet i de vedtagne retsakter. Det finder det nødvendigt med en yderligere indsats i den retning til gavn for en konkret realisering af de mål, som Den Europæiske Union forfølger. |
| --- | --- |

5.9.

EØSU minder om sine tidligere udtalelser om »overregulering« og intelligent regulering, hvori det efterlyser en bedre kvalitet i de vedtagne retsakter. Det finder det nødvendigt med en yderligere indsats i den retning til gavn for en konkret realisering af de mål, som Den Europæiske Union forfølger.

| 5.10. | EØSU minder ligeledes om, at selvregulering og/eller medregulering i visse tilfælde kan være en effektiv eller supplerende forbyggende fremgangsmåde, som er nyttig i lovgivningsarbejdet, hvis de er passende udformet som led i en samlet lovramme, som er tydelig, godt udformet og forankret i principperne om gennemsigtighed, uafhængighed, effektivitet og ansvarlighed m.fl. |
| --- | --- |

5.10.

EØSU minder ligeledes om, at selvregulering og/eller medregulering i visse tilfælde kan være en effektiv eller supplerende forbyggende fremgangsmåde, som er nyttig i lovgivningsarbejdet, hvis de er passende udformet som led i en samlet lovramme, som er tydelig, godt udformet og forankret i principperne om gennemsigtighed, uafhængighed, effektivitet og ansvarlighed m.fl.

Bruxelles, den 10. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EUT C 48 af 15.2.2011, s. 107, EUT C 248 af 25.8.2011, s. 87 og EUT C 327 af 12.11.2013, s. 33.

1

(2)  »Målrettet regulering«, COM(2012) 746 final, og »Målrettet og effektiv regulering (REFIT): Resultater og næste skridt«, COM(2013) 685 final.

2

(3)  Tredje strategiske gennemgang af programmet »Bedre lovgivning i Den Europæiske Union«, COM(2009) 15 final; Meddelelse fra Kommissionen om smart regulering, COM(2010) 543 final; Meddelelse fra Kommissionen — »Intelligent lovgivning — imødekommelse af de små og mellemstore virksomheders behov«, COM(2013) 122 final.

3

(4)  EUT C 327 af 12.11.2013, s. 33, EUT C 248, af 25.8.2011, s. 87 og EUT C 48, af 15.2.2011, s. 107.

4

(5)  EUT C 327 af 12.11.2013, s. 33.

5

(6)  Europa-Parlamentets beslutning af 4. februar om »målrettet EU-regulering samt nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet — 19. rapport om »Bedre lovgivning for 2011«, understreger ud over behovet for en enkel, effektiv, forståelig og tilgængelig lovgivning, at »evaluering af nye forordningers indvirkning på SMV'er eller på store virksomheder ikke må resultere i forskelsbehandling mellem arbejdstagere på grundlag af størrelsen af de virksomheder, de er ansat i, eller undergrave arbejdstagerens grundlæggende rettigheder, herunder retten til information og høring, arbejdsvilkår, trivsel på arbejdspladsen og retten til social sikring; understreger, at evalueringen heller ikke må hindre forbedringer af disse rettigheder eller sikringen heraf på arbejdspladsen i betragtning af de eksisterende og nye risici, der er forbundet med arbejdet«.

6

9. rapport om »Bedre lovgivning for 2011«

»evaluering af nye forordningers indvirkning på SMV'er eller på store virksomheder ikke må resultere i forskelsbehandling mellem arbejdstagere på grundlag af størrelsen af de virksomheder, de er ansat i, eller undergrave arbejdstagerens grundlæggende rettigheder, herunder retten til information og høring, arbejdsvilkår, trivsel på arbejdspladsen og retten til social sikring; understreger, at evalueringen heller ikke må hindre forbedringer af disse rettigheder eller sikringen heraf på arbejdspladsen i betragtning af de eksisterende og nye risici, der er forbundet med arbejdet«.

Det Europæiske Råd præciserede på mødet den 26.-27. juni for sit vedkommende, at »Kommissionen, de andre EU-institutioner og medlemsstaterne opfordres til at fortsætte gennemførelsen af Refitprogrammet på en ambitiøs måde under hensyntagen til forbruger- og arbejdstagerbeskyttelse samt sundheds- og miljøspørgsmål.«

»Kommissionen, de andre EU-institutioner og medlemsstaterne opfordres til at fortsætte gennemførelsen af Refitprogrammet på en ambitiøs måde under hensyntagen til forbruger- og arbejdstagerbeskyttelse samt sundheds- og miljøspørgsmål.«

(7)  Dette gælder navnlig Reach, miljøet, de gældende sundheds- og sikkerhedsregler på arbejdspladsen, beskyttelsen af gravide arbejdstagere og bedre adgang til forældreorlov, sikkerheds- og sundhedsregler i frisørsaloner, muskel- og knoglelidelser, kræftfremkaldende stoffer eller mutagener, takografer, arbejdstid, deltid, midlertidigt arbejde, information-høring, information angående ansættelseskontrakter, mærkning af fødevarer og miljømærkning, indlægssedler for lægemidler og forpligtelser vedrørende oplysning om finansielle tjenesteydelsers omkostninger.

7

(8)  IAB Report 2012, IAB Report 2013.

8

(9)  Liste over samtlige referencedokumenter vedrørende konsekvensanalyser, der er opstillet på Kommissionens hjemmeside (på engelsk) Commission Impact Assessment Guidelines (January 2009) Guidelines; Annexes 1-13; Andre referencedokumenter fra generaldirektoraterne Operational Guidelines to Assess Impacts on Micro-Enterprises (Generalsekretariat+ GD for Erhvervspolitik); Operational Guidance for Assessing Impacts on Sectoral Competitiveness within the Commission Impact Assessment System — A »Competitiveness Proofing« Toolkit for use in Impact Assessments; Operational Guidance on taking account of Fundamental Rights in Commission Impact Assessments; Assessing Social Impacts; Assessing Territorial Impacts: Operational guidance on how to assess regional and local impacts within the Commission Impact Assessment System.

9

(10)  http://ec.europa.eu/eu_law/docs/docs_infringements/annual_report_30/com_2013_726_da.pdf

10

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/72 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/72

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg — Mod en fornyet konsensus for så vidt angår håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder: En EU-handlingsplan

(COM(2014) 392 final)

(2015/C 230/11)

| Ordfører: | Pedro Augusto ALMEIDA FREIRE |
| --- | --- |

Ordfører:

Pedro Augusto ALMEIDA FREIRE

Kommissionen besluttede den 16. juli 2014 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg — Mod en fornyet konsensus for så vidt angår håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder: En EU-handlingsplan«

COM(2014) 392 final.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som vedtog sin udtalelse den 19. november 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 503. plenarforsamling den 10-11. december 2014, mødet den 10. december, følgende udtalelse med 144 stemmer for, 3 imod og 2 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU er enig i den generelle tilgang, som anlægges af Kommissionen, bestående i vedtagelse af:






  — | en handlingsplan for bekæmpelse af krænkelser af intellektuel ejendomsret i Den Europæiske Union. Planen omfatter en række foranstaltninger, hvis sigte er at fokusere EU's politik for beskyttelse af IPR på erhvervsmæssige krænkelser med en tilgang kaldet »følg pengene« |
| --- | --- | --- |

1.1.

EØSU er enig i den generelle tilgang, som anlægges af Kommissionen, bestående i vedtagelse af:

—

en handlingsplan for bekæmpelse af krænkelser af intellektuel ejendomsret i Den Europæiske Union. Planen omfatter en række foranstaltninger, hvis sigte er at fokusere EU's politik for beskyttelse af IPR på erhvervsmæssige krænkelser med en tilgang kaldet »følg pengene«

| — | en strategi for beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR) i tredjelande. Ved at se nærmere på den seneste udvikling og fremlægge løsninger til, hvordan Kommissionens aktuelle aktionsmidler kan forbedres, er det hensigten at fastlægge en strategi på internationalt plan for fremme af skrappere regler for intellektuel ejendomsret i tredjelande og udryddelse af handelen med forfalskede varer. |
| --- | --- |

—

en strategi for beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR) i tredjelande. Ved at se nærmere på den seneste udvikling og fremlægge løsninger til, hvordan Kommissionens aktuelle aktionsmidler kan forbedres, er det hensigten at fastlægge en strategi på internationalt plan for fremme af skrappere regler for intellektuel ejendomsret i tredjelande og udryddelse af handelen med forfalskede varer.

Ovennævnte skal ses i lyset af, at krænkelser af intellektuel ejendomsret er et globalt fænomen, og at de derfor bør behandles i et helhedsperspektiv.

| 1.2. | EØSU støtter handlingsplanens målsætning om at bekæmpe erhvervsmæssige krænkelser af intellektuel ejendomsret, da de har negative virkninger for investeringerne i innovation og skabelsen af varige arbejdspladser i EU og fører til tab af skatteindtægter. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU støtter handlingsplanens målsætning om at bekæmpe erhvervsmæssige krænkelser af intellektuel ejendomsret, da de har negative virkninger for investeringerne i innovation og skabelsen af varige arbejdspladser i EU og fører til tab af skatteindtægter.

| 1.3. | EØSU konstaterer med interesse den stadig vigtigere rolle for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (OHIM) i udarbejdelsen og opfølgningen af Kommissionens strategier for fremme og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder den tilgang med flere mål, som beskrives i handlingsplanen. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU konstaterer med interesse den stadig vigtigere rolle for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (OHIM) i udarbejdelsen og opfølgningen af Kommissionens strategier for fremme og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder den tilgang med flere mål, som beskrives i handlingsplanen.

| 1.4. | EØSU støtter Kommissionens pragmatiske tilgang, der betyder, at værktøjer som »følg pengene« og inddragelse af de berørte aktører foretrækkes. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU støtter Kommissionens pragmatiske tilgang, der betyder, at værktøjer som »følg pengene« og inddragelse af de berørte aktører foretrækkes.

| 1.5. | EØSU kan gå ind for Kommissionens flermålstilgang, forudsat at målenes kvantitative og kvalitative aspekter defineres og beskrives bedre. Udvalget bifalder ikke mindst oplysningskampagnerne iværksat af Det Europæiske Observationscenter for Krænkelser af Intellektuelle Ejendomsrettigheders (Observationscentret) for at bevidstgøre såvel de unge (1) om skadevirkningerne af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder som dommere og jurister (2). |
| --- | --- |

1.5.

EØSU kan gå ind for Kommissionens flermålstilgang, forudsat at målenes kvantitative og kvalitative aspekter defineres og beskrives bedre. Udvalget bifalder ikke mindst oplysningskampagnerne iværksat af Det Europæiske Observationscenter for Krænkelser af Intellektuelle Ejendomsrettigheders (Observationscentret) for at bevidstgøre såvel de unge (1) om skadevirkningerne af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder som dommere og jurister (2).

| 1.6. | EØSU bifalder Kommissionens fokus på SMV'er rettet mod at gøre det lettere for dem at anlægge sag eller klage, og det støtter ligeledes projektet IPorta, som er et støttesystem for SMV'er (3), der beskæftiger sig med spørgsmål vedrørende beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og koordinerer den nationale bistand.« |
| --- | --- |

1.6.

EØSU bifalder Kommissionens fokus på SMV'er rettet mod at gøre det lettere for dem at anlægge sag eller klage, og det støtter ligeledes projektet IPorta, som er et støttesystem for SMV'er (3), der beskæftiger sig med spørgsmål vedrørende beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og koordinerer den nationale bistand.«

| 1.7. | EØSU opfordrer Kommissionen til at sikre, at alle virksomheder uanset størrelse har adgang til og mulighed, herunder også økonomisk, for effektivt at beskytte deres intellektuelle ejendomsret i Europa. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU opfordrer Kommissionen til at sikre, at alle virksomheder uanset størrelse har adgang til og mulighed, herunder også økonomisk, for effektivt at beskytte deres intellektuelle ejendomsret i Europa.

| 1.8. | Det beklager dog, at Kommissionen udelukkende foreslår ikkelovgivningsmæssige instrumenter og ikke engang nævner muligheden for at evaluere de eksisterende lovgivningsmæssige instrumenter og fordelene ved at revidere dem. EØSU fremhæver, at Kommissionen kunne have været mere ambitiøs på dette punkt og også have overvejet dette som en mulighed. |
| --- | --- |

1.8.

Det beklager dog, at Kommissionen udelukkende foreslår ikkelovgivningsmæssige instrumenter og ikke engang nævner muligheden for at evaluere de eksisterende lovgivningsmæssige instrumenter og fordelene ved at revidere dem. EØSU fremhæver, at Kommissionen kunne have været mere ambitiøs på dette punkt og også have overvejet dette som en mulighed.

| 1.9. | Endvidere går udvalget ikke ind for den uforholdsmæssigt store rolle, som Kommissionen giver gennemførelsen af ikkebindende ordninger, frivillige aftaler og god praksis på et område, hvor problemet er forfalskning og piratkopiering. |
| --- | --- |

1.9.

Endvidere går udvalget ikke ind for den uforholdsmæssigt store rolle, som Kommissionen giver gennemførelsen af ikkebindende ordninger, frivillige aftaler og god praksis på et område, hvor problemet er forfalskning og piratkopiering.

2.   Generelle bemærkninger

| 2.1. | EU's handlingsplan »Mod en fornyet konsensus for så vidt angår håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder« omfatter ti specifikke foranstaltninger for en ny politik om tilvejebringelse og anvendelse af værktøjer, der især kan sættes ind over for erhvervsmæssige krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder. Denne type krænkelser er de mest skadelige og udgør en stor udfordring for EU, fordi de har negative virkninger for investeringerne i innovation og skabelsen af varige arbejdspladser og fører til tab af skatteindtægter. |
| --- | --- |

2.1.

EU's handlingsplan »Mod en fornyet konsensus for så vidt angår håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder« omfatter ti specifikke foranstaltninger for en ny politik om tilvejebringelse og anvendelse af værktøjer, der især kan sættes ind over for erhvervsmæssige krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder. Denne type krænkelser er de mest skadelige og udgør en stor udfordring for EU, fordi de har negative virkninger for investeringerne i innovation og skabelsen af varige arbejdspladser og fører til tab af skatteindtægter.

| 2.2. | Disse nye værktøjer, som for øjeblikket ikke har lovgivningsmæssig karakter, omfatter en række tiltag, der er baseret på en tilgang kaldet »følg pengene«, hvis sigte er at forhindre lovovertrædere, der begår »erhvervsmæssige krænkelser«, i at få adgang til midler til fremme og distribution af forfalskede varer samt fratage dem deres indtægtsstrømme. |
| --- | --- |

2.2.

Disse nye værktøjer, som for øjeblikket ikke har lovgivningsmæssig karakter, omfatter en række tiltag, der er baseret på en tilgang kaldet »følg pengene«, hvis sigte er at forhindre lovovertrædere, der begår »erhvervsmæssige krænkelser«, i at få adgang til midler til fremme og distribution af forfalskede varer samt fratage dem deres indtægtsstrømme.

| 2.3. | Målene for EU's handlingsplan »Mod en fornyet konsensus for så vidt angår håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder«, som Kommissionens meddelelse og denne udtalelse handler om, og for strategien for beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i tredjelande er de samme, nemlig:






  i) | at anvende alle midler til effektivt at afskrække fra og forhindre indførsel og distribution af forfalskede varer fra tredjelande på det indre marked og |
| --- | --- | --- |

2.3.

Målene for EU's handlingsplan »Mod en fornyet konsensus for så vidt angår håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder«, som Kommissionens meddelelse og denne udtalelse handler om, og for strategien for beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i tredjelande er de samme, nemlig:

i)

at anvende alle midler til effektivt at afskrække fra og forhindre indførsel og distribution af forfalskede varer fra tredjelande på det indre marked og

| ii) | at stimulere investeringer, vækst og beskæftigelse i sektorer, der er afhængige af intellektuel ejendomsret, og som har stor betydning for vores økonomier. |
| --- | --- |

ii)

at stimulere investeringer, vækst og beskæftigelse i sektorer, der er afhængige af intellektuel ejendomsret, og som har stor betydning for vores økonomier.

| 2.4. | Et andet vigtigt aspekt er at gøre forbrugere og producenter mere bevidste om konsekvenserne af IPR-krænkelser gennem debat og oplysning. |
| --- | --- |

2.4.

Et andet vigtigt aspekt er at gøre forbrugere og producenter mere bevidste om konsekvenserne af IPR-krænkelser gennem debat og oplysning.

| 2.5. | På europæisk plan vil foranstaltningerne blive gennemført af Kommissionen, eventuelt i samarbejde med Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (OHIM), som siden juni 2012 har huset Observationscentret. (4) Af en undersøgelse offentliggjort af Observationscentret den 25. november 2013 (5) fremgår det, at de adspurgte og især de unge manglede forståelse for omfanget af de konsekvenser, som IPR-krænkelser kan have med hensyn til at bevare og skabe arbejdspladser knyttet til intellektuel ejendomsret. Den viste også, at unge europæere var af den opfattelse, at det hovedsageligt er de store virksomheder, som har gavn af infrastrukturen for intellektuel ejendomsret. |
| --- | --- |

2.5.

På europæisk plan vil foranstaltningerne blive gennemført af Kommissionen, eventuelt i samarbejde med Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (OHIM), som siden juni 2012 har huset Observationscentret. (4) Af en undersøgelse offentliggjort af Observationscentret den 25. november 2013 (5) fremgår det, at de adspurgte og især de unge manglede forståelse for omfanget af de konsekvenser, som IPR-krænkelser kan have med hensyn til at bevare og skabe arbejdspladser knyttet til intellektuel ejendomsret. Den viste også, at unge europæere var af den opfattelse, at det hovedsageligt er de store virksomheder, som har gavn af infrastrukturen for intellektuel ejendomsret.

| 2.6. | På baggrund af en analyse af, hvorfor forfalskede varer i stigende grad efterspørges af den digitale generation, har Kommissionen derfor valgt en tilgang med flere mål. Som led i denne strategi skal Observationscentret bl.a. udvikle former for kommunikation, der kan skabe større forståelse blandt borgerne i EU for konsekvenserne af IPR-krænkelser, navnlig for beskæftigelsen og økonomien. |
| --- | --- |

2.6.

På baggrund af en analyse af, hvorfor forfalskede varer i stigende grad efterspørges af den digitale generation, har Kommissionen derfor valgt en tilgang med flere mål. Som led i denne strategi skal Observationscentret bl.a. udvikle former for kommunikation, der kan skabe større forståelse blandt borgerne i EU for konsekvenserne af IPR-krænkelser, navnlig for beskæftigelsen og økonomien.

3.   Særlige bemærkninger

| 3.1. | Kommissionen går ikke for øjeblikket i detaljer med indholdet af foranstaltningerne, men forsikrer, at den vil iværksætte en høring om de ikkelovgivningsmæssige værktøjer, der skal udgøre »følg pengene«-tilgangen, og hvis formål er at fratage lovovertrædere, der begår erhvervsmæssige krænkelser, midlerne til at fremme og distribuere forfalskede varer og deres indtægtsstrømme. Disse værktøjer vil blive udviklet på åben og stringent vis, så det sikres, at de virker i kampen mod overtrædelser af intellektuelle ejendomsrettigheder. |
| --- | --- |

3.1.

Kommissionen går ikke for øjeblikket i detaljer med indholdet af foranstaltningerne, men forsikrer, at den vil iværksætte en høring om de ikkelovgivningsmæssige værktøjer, der skal udgøre »følg pengene«-tilgangen, og hvis formål er at fratage lovovertrædere, der begår erhvervsmæssige krænkelser, midlerne til at fremme og distribuere forfalskede varer og deres indtægtsstrømme. Disse værktøjer vil blive udviklet på åben og stringent vis, så det sikres, at de virker i kampen mod overtrædelser af intellektuelle ejendomsrettigheder.

| 3.2. | Handlingsplanen vil blive understøttet af samarbejde mellem EU-myndigheder og drøftelser/forhandlinger med tredjelande. Der vil bl.a. blive anvendt alle midler til effektivt at afskrække fra og forhindre indførsel og distribution af forfalskede varer på EU-markederne og markeder i tredjelande. |
| --- | --- |

3.2.

Handlingsplanen vil blive understøttet af samarbejde mellem EU-myndigheder og drøftelser/forhandlinger med tredjelande. Der vil bl.a. blive anvendt alle midler til effektivt at afskrække fra og forhindre indførsel og distribution af forfalskede varer på EU-markederne og markeder i tredjelande.

| 3.3. | Disse ikkelovgivningsmæssige værktøjer vil være afhængige af, at aktørerne er velvilligt indstillet, dvs. der vil ikke blive tale om nye lovgivningsmæssige instrumenter — i stedet vil man kunne støtte sig på eksisterende lovgivningsmæssige instrumenter. Fordelen ved disse mindelige løsninger er, at de kan gennemføres hurtigt. Disse forebyggende foranstaltninger vil forbedre effektiviteten af de civilretlige retsmidler. En forudsætning for at nå dette mål er imidlertid, at foranstaltningerne udformes på gennemsigtig vis, og at der tillige tages hensyn til de implicerede offentlige interesser. |
| --- | --- |

3.3.

Disse ikkelovgivningsmæssige værktøjer vil være afhængige af, at aktørerne er velvilligt indstillet, dvs. der vil ikke blive tale om nye lovgivningsmæssige instrumenter — i stedet vil man kunne støtte sig på eksisterende lovgivningsmæssige instrumenter. Fordelen ved disse mindelige løsninger er, at de kan gennemføres hurtigt. Disse forebyggende foranstaltninger vil forbedre effektiviteten af de civilretlige retsmidler. En forudsætning for at nå dette mål er imidlertid, at foranstaltningerne udformes på gennemsigtig vis, og at der tillige tages hensyn til de implicerede offentlige interesser.

| 3.4. | EØSU mener ikke, at denne tilgang, der er begrænset til selvregulering i form af »frivillige ordninger« eller »god praksis«, bør erstatte lovgivningsforanstaltninger på områder, der bør være underlagt effektiv lovgivning. |
| --- | --- |

3.4.

EØSU mener ikke, at denne tilgang, der er begrænset til selvregulering i form af »frivillige ordninger« eller »god praksis«, bør erstatte lovgivningsforanstaltninger på områder, der bør være underlagt effektiv lovgivning.

4.   Begrebet »erhvervsmæssig«

| 4.1. | Begrebet »erhvervsmæssig«, som foranstaltningerne i Kommissionens handlingsplan tager sigte på, er langt mere omfattende, end det umiddelbart ser ud til. Handlingsplanen er i øvrigt ikke særlig meddelsom på dette punkt, men EØSU bemærker, at begrebet allerede findes i EU-retten og gør det muligt at skærpe påbud og civilretlige sanktioner. |
| --- | --- |

4.1.

Begrebet »erhvervsmæssig«, som foranstaltningerne i Kommissionens handlingsplan tager sigte på, er langt mere omfattende, end det umiddelbart ser ud til. Handlingsplanen er i øvrigt ikke særlig meddelsom på dette punkt, men EØSU bemærker, at begrebet allerede findes i EU-retten og gør det muligt at skærpe påbud og civilretlige sanktioner.

| 4.2. | EØSU understreger, at »erhvervsmæssige« ikke nødvendigvis er ensbetydende med aktiviteter, der foretages til »kommercielle formål«. |
| --- | --- |

4.2.

EØSU understreger, at »erhvervsmæssige« ikke nødvendigvis er ensbetydende med aktiviteter, der foretages til »kommercielle formål«.

| 4.3. | Begrebet (på dansk formuleret som »kommerciel målestok«) findes i direktiv 2004/48/EF om håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder (6) og danner grundlaget for visse civilretlige retsmidler. Er der tale om »kommerciel målestok«, kan en national domstol således kræve arrest i den påståede krænkende parts løsøregenstande og faste ejendom, herunder indefrysning af bankkonti og andre fordringer (direktivets artikel 9, stk. 2). I visse medlemsstater kan dette kriterium tillige udløse strafferetlige sanktioner; dette er dog ikke en mulighed i EU-retten. |
| --- | --- |

4.3.

Begrebet (på dansk formuleret som »kommerciel målestok«) findes i direktiv 2004/48/EF om håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder (6) og danner grundlaget for visse civilretlige retsmidler. Er der tale om »kommerciel målestok«, kan en national domstol således kræve arrest i den påståede krænkende parts løsøregenstande og faste ejendom, herunder indefrysning af bankkonti og andre fordringer (direktivets artikel 9, stk. 2). I visse medlemsstater kan dette kriterium tillige udløse strafferetlige sanktioner; dette er dog ikke en mulighed i EU-retten.

| 4.4. | I andre EU-retsakter bruges begreber, der ligner »erhvervsmæssig«: I direktiv 2001/29/EF om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet (7) henvises der til »kommerciel karakter«, »kommercielt formål«, »direkte eller indirekte økonomiske eller kommercielle fordele« og »kommerciel anvendelse«.
  Artikel 13, litra a), i direktiv 98/71/EF af 13. oktober 1998 om retlig beskyttelse af mønstre (8) omhandlende begrænsning af rettigheder, som følger af mønsterretten, lyder: »De rettigheder, som ved et mønsters registrering følger af mønsterretten, kan ikke udøves i forbindelse med handlinger, der foretages i privat og ikke-erhvervsmæssigt øjemed«. |
| --- | --- |

4.4.

I andre EU-retsakter bruges begreber, der ligner »erhvervsmæssig«: I direktiv 2001/29/EF om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet (7) henvises der til »kommerciel karakter«, »kommercielt formål«, »direkte eller indirekte økonomiske eller kommercielle fordele« og »kommerciel anvendelse«.

Artikel 13, litra a), i direktiv 98/71/EF af 13. oktober 1998 om retlig beskyttelse af mønstre (8) omhandlende begrænsning af rettigheder, som følger af mønsterretten, lyder: »De rettigheder, som ved et mønsters registrering følger af mønsterretten, kan ikke udøves i forbindelse med handlinger, der foretages i privat og ikke-erhvervsmæssigt øjemed«.

| 4.5. | Konklusionen er, at det er dommeren, som i hver enkelt sag træffer afgørelse med den risiko, at retspraksis bliver inkonsekvent, uhensigtsmæssig og dermed usikker. |
| --- | --- |

4.5.

Konklusionen er, at det er dommeren, som i hver enkelt sag træffer afgørelse med den risiko, at retspraksis bliver inkonsekvent, uhensigtsmæssig og dermed usikker.

| 4.6. | I erkendelse af begrebets flertydighed og den deraf følgende juridiske usikkerhed har Kommissionens tjenestegrene opfordret Observationscentret til at indsamle nationale retsafgørelser i sager om IPR-krænkelser bl.a. for at præcisere begrebet. I sommeren 2014 blev der desuden indhentet interessetilkendegivelser fra akademiske kredse med henblik på at analysere de økonomiske aspekter af intellektuel ejendomsret, og efterfølgende afholdtes en første workshop den 19. september 2014. Ved den lejlighed drøftede eksperter anvendelsen i praksis af begreberne »erhvervsmæssig« og »kommercielle formål« i forbindelse med IP-krænkelser (9) og forståelsen heraf i økonomisk henseende. |
| --- | --- |

4.6.

I erkendelse af begrebets flertydighed og den deraf følgende juridiske usikkerhed har Kommissionens tjenestegrene opfordret Observationscentret til at indsamle nationale retsafgørelser i sager om IPR-krænkelser bl.a. for at præcisere begrebet. I sommeren 2014 blev der desuden indhentet interessetilkendegivelser fra akademiske kredse med henblik på at analysere de økonomiske aspekter af intellektuel ejendomsret, og efterfølgende afholdtes en første workshop den 19. september 2014. Ved den lejlighed drøftede eksperter anvendelsen i praksis af begreberne »erhvervsmæssig« og »kommercielle formål« i forbindelse med IP-krænkelser (9) og forståelsen heraf i økonomisk henseende.

| 4.7. | I betragtning af hvor vigtigt et spørgsmål der er tale om, ser EØSU gerne, at Kommissionens tjenestegrene analyserer dette spørgsmål og fremlægger sine konklusioner for de berørte parter, herunder civilsamfundet. |
| --- | --- |

4.7.

I betragtning af hvor vigtigt et spørgsmål der er tale om, ser EØSU gerne, at Kommissionens tjenestegrene analyserer dette spørgsmål og fremlægger sine konklusioner for de berørte parter, herunder civilsamfundet.

5.   »Følg pengene«

| 5.1. | Meddelelsens sigte er såvel internettet som fysiske distributionsnet. Den dækker digitale og ikkedigitale produkter, krænkelser af IP-rettigheder, som er skadelige for skabelsen, markedsføringen, distributionen og anvendelsen af disse produkter. Tilgangen med »følg pengene« består derfor i at afskrække lovovertræderne fra ulovlig handel med forfalskede varer. |
| --- | --- |

5.1.

Meddelelsens sigte er såvel internettet som fysiske distributionsnet. Den dækker digitale og ikkedigitale produkter, krænkelser af IP-rettigheder, som er skadelige for skabelsen, markedsføringen, distributionen og anvendelsen af disse produkter. Tilgangen med »følg pengene« består derfor i at afskrække lovovertræderne fra ulovlig handel med forfalskede varer.

| 5.2. | Ved at anlægge denne tilgang sikres det, at alle aktører i kæden af høj IP-værditilvækst træffer de nødvendige foregribende foranstaltninger for at bevare deres konkurrenceevne på markedet. Det bør fortsat være innovation, der er ledetråden for disse markeder, så der kan tiltrækkes investeringer til kreative og opfindsomme aktiviteter. |
| --- | --- |

5.2.

Ved at anlægge denne tilgang sikres det, at alle aktører i kæden af høj IP-værditilvækst træffer de nødvendige foregribende foranstaltninger for at bevare deres konkurrenceevne på markedet. Det bør fortsat være innovation, der er ledetråden for disse markeder, så der kan tiltrækkes investeringer til kreative og opfindsomme aktiviteter.

| 5.3. | Dette burde styrke tilliden til de digitale markeder og muliggøre distribution af konkurrencedygtige produkter med en høj IP-værditilvækst såvel som vækst og udvikling af disse markeder. Målet er at gå væk fra en politik for IP, der bygger på sanktioner og erstatning for overtrædelse af IP-rettigheder, til en mere forebyggende og inklusiv tilgang, hvor forbrugerne på det indre marked er sikret og kan vælge mellem et bredt og varieret udbud af produkter med en høj IP-værditilvækst. |
| --- | --- |

5.3.

Dette burde styrke tilliden til de digitale markeder og muliggøre distribution af konkurrencedygtige produkter med en høj IP-værditilvækst såvel som vækst og udvikling af disse markeder. Målet er at gå væk fra en politik for IP, der bygger på sanktioner og erstatning for overtrædelse af IP-rettigheder, til en mere forebyggende og inklusiv tilgang, hvor forbrugerne på det indre marked er sikret og kan vælge mellem et bredt og varieret udbud af produkter med en høj IP-værditilvækst.

| 5.4. | Kommissionen foreslår at offentliggøre en overvågningsrapport om gennemførelsen af denne politik hvert andet år. EØSU vil insistere på, at den første rapport indeholder passende indikatorer, og at den offentliggøres rettidigt. |
| --- | --- |

5.4.

Kommissionen foreslår at offentliggøre en overvågningsrapport om gennemførelsen af denne politik hvert andet år. EØSU vil insistere på, at den første rapport indeholder passende indikatorer, og at den offentliggøres rettidigt.

| 5.5. | En forøgelse af sikkerheden i betalingstjenester med muligheder for at klage i tilfælde af utilsigtet køb af forfalskede varer vil ligeledes kunne forbedre forbrugerbeskyttelsen og forbrugernes tillid til det indre marked. I den forbindelse bebuder Kommissionen en offentlig høring om, hvordan forbrugerbeskyttelsesordninger indvirker på bekæmpelsen af erhvervsmæssige krænkelser af IP. |
| --- | --- |

5.5.

En forøgelse af sikkerheden i betalingstjenester med muligheder for at klage i tilfælde af utilsigtet køb af forfalskede varer vil ligeledes kunne forbedre forbrugerbeskyttelsen og forbrugernes tillid til det indre marked. I den forbindelse bebuder Kommissionen en offentlig høring om, hvordan forbrugerbeskyttelsesordninger indvirker på bekæmpelsen af erhvervsmæssige krænkelser af IP.

| 5.6. | I lyset af den tætte forbindelse mellem Kommissionens to initiativer og vigtigheden af tilgangen med »følg pengene« ser EØSU gerne, at Kommissionen iværksætter en omfattende høring om det yderst vigtige spørgsmål om forbrugerbeskyttelse i forbindelse med betalingstjenester og udvider den til at omhandle tilgangen med »følg pengene« generelt. |
| --- | --- |

5.6.

I lyset af den tætte forbindelse mellem Kommissionens to initiativer og vigtigheden af tilgangen med »følg pengene« ser EØSU gerne, at Kommissionen iværksætter en omfattende høring om det yderst vigtige spørgsmål om forbrugerbeskyttelse i forbindelse med betalingstjenester og udvider den til at omhandle tilgangen med »følg pengene« generelt.

| 5.7. | EØSU opfordrer desuden Kommissionens tjenestegrene til at høre de økonomiske aktører om deres erfaringer med hensyn til, om lovovertræderens fortjeneste medregnes, når der fastsættes erstatning i tilfælde af forfalskede varer (10). |
| --- | --- |

5.7.

EØSU opfordrer desuden Kommissionens tjenestegrene til at høre de økonomiske aktører om deres erfaringer med hensyn til, om lovovertræderens fortjeneste medregnes, når der fastsættes erstatning i tilfælde af forfalskede varer (10).

6.   SMV'er

| 6.1. | I nogle medlemsstater er intellektuel ejendomsret ikke et spørgsmål, der optager mere end én ud af to SMV'er (54 %), eller også er intellektuel ejendomsret noget de kender til (46 %), men opfatter som dyrt, komplekst og langtrukkent. Det er overraskende i en økonomi med hovedvægten på viden, hvor immaterielle størrelser som knowhow, omdømme, design og billeder har fået enorm betydning (11). |
| --- | --- |

6.1.

I nogle medlemsstater er intellektuel ejendomsret ikke et spørgsmål, der optager mere end én ud af to SMV'er (54 %), eller også er intellektuel ejendomsret noget de kender til (46 %), men opfatter som dyrt, komplekst og langtrukkent. Det er overraskende i en økonomi med hovedvægten på viden, hvor immaterielle størrelser som knowhow, omdømme, design og billeder har fået enorm betydning (11).

| 6.2. | Der er endvidere tal, som synes at påvise, at de SMV'er, der medtager industriel ejendomsret i deres udviklingsstrategier, klarer sig bedre økonomisk end andre SMV'er. Som eksempel kan nævnes, at i Frankrig har de 32 vindere i kategorien SMV af »Trophées INPI« for innovation i 2010, der tildeles af instituttet for industriel ejendomsret, skabt 614 arbejdspladser siden 2006, femdoblet deres omsætning i perioden fra 2006 til 2009 og fordoblet deres eksportomsætning. I samme periode har disse virksomheder optrappet deres F&U-indsats med en forhøjelse af deres budgetter på 65,6 % (12). |
| --- | --- |

6.2.

Der er endvidere tal, som synes at påvise, at de SMV'er, der medtager industriel ejendomsret i deres udviklingsstrategier, klarer sig bedre økonomisk end andre SMV'er. Som eksempel kan nævnes, at i Frankrig har de 32 vindere i kategorien SMV af »Trophées INPI« for innovation i 2010, der tildeles af instituttet for industriel ejendomsret, skabt 614 arbejdspladser siden 2006, femdoblet deres omsætning i perioden fra 2006 til 2009 og fordoblet deres eksportomsætning. I samme periode har disse virksomheder optrappet deres F&U-indsats med en forhøjelse af deres budgetter på 65,6 % (12).

| 6.3. | EØSU støtter derfor Kommissionens ønske om at forbedre SMV'ernes adgang til retsmidler generelt (13) og mere specifikt i tvister om intellektuel ejendomsret. De økonomiske omkostninger og kompleksiteten af retssager afskrækker nemlig ofte innovative SMV’er fra at håndhæve deres intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder rettigheder i medfør af væsentlige patenter. |
| --- | --- |

6.3.

EØSU støtter derfor Kommissionens ønske om at forbedre SMV'ernes adgang til retsmidler generelt (13) og mere specifikt i tvister om intellektuel ejendomsret. De økonomiske omkostninger og kompleksiteten af retssager afskrækker nemlig ofte innovative SMV’er fra at håndhæve deres intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder rettigheder i medfør af væsentlige patenter.

| 6.4. | De økonomiske omkostninger er en af de faktorer, der afgør om europæiske virksomheder investerer i innovation. Derfor bør beskyttelse af intellektuel ejendomsret samt fornyelse og beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder være økonomisk overkommeligt. Enhedspatentet kan muligvis medvirke til, at virksomheder, også SMV'er, unge iværksættere og nystartede virksomheder, beskytter deres opfindelser, forudsat at omkostningerne herved er rimelige og ikke afskrækkende. Virksomhederne bør også være garanteret adgang til domstolsprøvelse, herunder ved Den Fælles Patentdomstol, til rimelige omkostninger. |
| --- | --- |

6.4.

De økonomiske omkostninger er en af de faktorer, der afgør om europæiske virksomheder investerer i innovation. Derfor bør beskyttelse af intellektuel ejendomsret samt fornyelse og beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder være økonomisk overkommeligt. Enhedspatentet kan muligvis medvirke til, at virksomheder, også SMV'er, unge iværksættere og nystartede virksomheder, beskytter deres opfindelser, forudsat at omkostningerne herved er rimelige og ikke afskrækkende. Virksomhederne bør også være garanteret adgang til domstolsprøvelse, herunder ved Den Fælles Patentdomstol, til rimelige omkostninger.

| 6.5. | SMV'er bør også udforme markedsførings- eller distributionsstrategier, men for manges vedkommende har de ikke den ønskede virkning, fordi de ikke har de kompetencer og den viden, der er nødvendig for effektivt at beskytte og fremme deres intellektuelle ejendomsrettigheder, hvilket netop fremhæves i Kommissionens handlingsplan. |
| --- | --- |

6.5.

SMV'er bør også udforme markedsførings- eller distributionsstrategier, men for manges vedkommende har de ikke den ønskede virkning, fordi de ikke har de kompetencer og den viden, der er nødvendig for effektivt at beskytte og fremme deres intellektuelle ejendomsrettigheder, hvilket netop fremhæves i Kommissionens handlingsplan.

| 6.6. | EØSU støtter i den forbindelse det europæiske projekt IPorta, som er et støttesystem (14), der beskæftiger sig med spørgsmål vedrørende beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og koordinerer den nationale bistand. |
| --- | --- |

6.6.

EØSU støtter i den forbindelse det europæiske projekt IPorta, som er et støttesystem (14), der beskæftiger sig med spørgsmål vedrørende beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og koordinerer den nationale bistand.

Bruxelles, den 10. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  https://oami.europa.eu/ohimportal/en/web/observatory/news/-/action/view/1251336

1

(2)  Seminar for dommere om varemærkeforfalskning og hvidvaskning af penge den 16.—17. oktober 2014, Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (OHIM), https://oami.europa.eu/ohimportal/en/web/observatory/news/-/action/view/1574263. Se også EUT L 354 af 28.12.2013, s. 73 og COM(2014) 144 final.

2

dommere om varemærkeforfalskning og hvidvaskning af penge den 16.—17. oktober 2014,

(3)  http://ec.europa.eu/enterprise/initiatives/ipr/what-are-iprs/index_en.htm

3

(4)  Forordning (EU) nr. 386/2012 af 19. april 2012 bemyndiger OHIM til at varetage forskellige opgaver, der sigter på at fremme og støtte aktiviteter gennemført af nationale myndigheder, i den private sektor og EU-institutionerne og rettet mod at bekæmpe IRP-krænkelser. Disse opgaver omfatter ikke deltagelse i specifikke aktioner eller undersøgelser, der udføres af de nationale myndigheder, eller områder, der er dækket af afsnit V i tredje del af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (f.eks. strafferets- og politisamarbejde).

4

(5)  Se oami.europa.eu. Undersøgelsen er baseret på en gennemgang af eksisterende litteratur, en kvalitativ undersøgelse med deltagelse af 250 europæere mellem 15 og 65 år og en kvantitativ fase, hvor mere end 26  000 europæere gav udtryk for deres synspunkter gennem telefoninterviews.

5

(6)  Jf. EUT L 195 af 16.6.2004, s. 16.

6

(7)  Jf. EFT L 167 af 22.6.2001, s. 10.

7

(8)  EFT L 289 af 28.10.1998, s. 28.

8

(9)  http://ec.europa.eu/internal_market/iprenforcement/docs/workshops/140919-workshop_en.pdf

9

(10)  I Frankrig er dette f.eks. allerede tilfældet (jf. lov nr. 2014-315 af 11. marts 2014, der trådte i kraft den 14. marts 2014). I henhold til artikel L615-7 i lov om intellektuel ejendom, som ændret ved artikel 2 i nævnte lov skal retten nu ved beregningen af erstatning specifikt tage de negative økonomiske konsekvenser, den ikkeøkonomiske skade og lovovertræderens fortjeneste, herunder sparede immaterielle, materielle og salgsfremmende investeringer, i betragtning. Bestemmelsen forekommer dog svær at håndhæve, idet det ofte er vanskeligt at dokumentere lovovertræderens fortjeneste.

10

erstatning specifikt

(11)  http://www.picarre.be/assets/Documents/Rapport-PIPICARR-tlchargeable3.pdf

11

(12)  http://www.journaldunet.com/economie/magazine/propriete-industrielle.shtml

12

(13)  Senest har Kommissionen foreslået at styrke og forbedre den nuværende europæiske procedure for småkrav, som er en procedure, der er den samme i alle medlemsstater (forordning (EF) nr. 861/2007). Se EUT C 226 af 16.7.2014, s. 43.

13

(14)  http://ec.europa.eu/enterprise/initiatives/ipr/what-are-iprs/index_en.htm

14

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/77 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/77

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om hvidbog — En mere effektiv fusionskontrol i EU

(COM(2014) 449 final)

(2015/C 230/12)

| Ordfører: | Juan MENDOZA CASTRO |
| --- | --- |

Ordfører:

Juan MENDOZA CASTRO

Kommissionen besluttede den 16. juli 2014 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Hvidbog — En mere effektiv fusionskontrol i EU«

COM(2014) 449 final.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som vedtog sin udtalelse den 19. november 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december 2014, følgende udtalelse med 137 stemmer for, 1 imod og 1 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU tager vel imod hvidbogen, da den styrker en af grundpillerne i EU's konkurrencepolitik og forenkler procedurerne. |
| --- | --- |

1.1.

EØSU tager vel imod hvidbogen, da den styrker en af grundpillerne i EU's konkurrencepolitik og forenkler procedurerne.

| 1.2. | Med hvidbogen tilstræber Kommissionen at skabe balance mellem offentlighedens interesse i at få lukket et hul i reguleringssystemet og virksomhedernes interesse i, at omkostningerne holdes på et så lavt niveau som muligt. Det bør dog undgås, at omfanget af ændringerne til fusionsforordningen bliver uforenelige med dette mål. Der bør også tages hensyn til de fordele, som fusioner kan bibringe virksomhederne. |
| --- | --- |

1.2.

Med hvidbogen tilstræber Kommissionen at skabe balance mellem offentlighedens interesse i at få lukket et hul i reguleringssystemet og virksomhedernes interesse i, at omkostningerne holdes på et så lavt niveau som muligt. Det bør dog undgås, at omfanget af ændringerne til fusionsforordningen bliver uforenelige med dette mål. Der bør også tages hensyn til de fordele, som fusioner kan bibringe virksomhederne.

| 1.3. | Med udgangspunkt i EU-Domstolens retspraksis og den administrative praksis peger EØSU på, at den skadeteori, som hvidbogen er baseret på, skal:






  a) | bestå i en behørig redegørelse for, hvorledes konkurrencen og — i sidste instans — forbrugerne eventuelt kan lide skade |
| --- | --- | --- |

1.3.

Med udgangspunkt i EU-Domstolens retspraksis og den administrative praksis peger EØSU på, at den skadeteori, som hvidbogen er baseret på, skal:

a)

bestå i en behørig redegørelse for, hvorledes konkurrencen og — i sidste instans — forbrugerne eventuelt kan lide skade

| b) | være i overensstemmelse med sine egne forudsætninger |
| --- | --- |

b)

være i overensstemmelse med sine egne forudsætninger

| c) | tage hensyn til de fordele, som motiverer de forskellige parter, og |
| --- | --- |

c)

tage hensyn til de fordele, som motiverer de forskellige parter, og

| d) | være i overensstemmelse med (eller i det mindste ikke i modstrid med) empirien. |
| --- | --- |

d)

være i overensstemmelse med (eller i det mindste ikke i modstrid med) empirien.

| 1.4. | EØSU anbefaler, at der i det nye reguleringssystem også tages hensyn til de sociale konsekvenser især for beskæftigelsen og virksomhedernes konkurrenceevne på verdensmarkederne. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU anbefaler, at der i det nye reguleringssystem også tages hensyn til de sociale konsekvenser især for beskæftigelsen og virksomhedernes konkurrenceevne på verdensmarkederne.

| 1.5. | Efter EØSU's mening bør følgende begreber præciseres ordentligt i et »målrettet« transparenssystem: »konkurrerende virksomhed« efter det kriterium, der anvendes i kartelreglerne, »vertikalt forbundet virksomhed« (med overvejelse af muligheden for fastlæggelse af tærskler), hvilken type forbindelser der skal være tale om, for at erhvervelsen af interesser anses for at være »væsentlig«, samt koncerner med aktiviteter inden for flere sektorer. |
| --- | --- |

1.5.

Efter EØSU's mening bør følgende begreber præciseres ordentligt i et »målrettet« transparenssystem: »konkurrerende virksomhed« efter det kriterium, der anvendes i kartelreglerne, »vertikalt forbundet virksomhed« (med overvejelse af muligheden for fastlæggelse af tærskler), hvilken type forbindelser der skal være tale om, for at erhvervelsen af interesser anses for at være »væsentlig«, samt koncerner med aktiviteter inden for flere sektorer.

| 1.6. | EØSU anser det for vigtigt, at den prestige, som EU's fusionskontrolsystem har opnået, bevares og endda øges. |
| --- | --- |

1.6.

EØSU anser det for vigtigt, at den prestige, som EU's fusionskontrolsystem har opnået, bevares og endda øges.

| 1.7. | Skønt hvidbogen er et skridt i den rigtige retning, bør det overvejes, om den bør have et bredere fokus på grund af de forandringer, der er sket i de seneste 25 år (stigende antal sager og kontrolmyndigheder) og den europæiske økonomis behov i det 21. århundrede. |
| --- | --- |

1.7.

Skønt hvidbogen er et skridt i den rigtige retning, bør det overvejes, om den bør have et bredere fokus på grund af de forandringer, der er sket i de seneste 25 år (stigende antal sager og kontrolmyndigheder) og den europæiske økonomis behov i det 21. århundrede.

| 1.8. | I dag findes der 28 kontrolmyndigheder i EU (31 i hele EØS-området), og deres kriterier er ikke homogene. Derfor foreslår EØSU at tage hvidbogen op til fornyet overvejelse med henblik på:






  — | harmonisering af medlemsstaternes lovgivning |
| --- | --- | --- |

1.8.

I dag findes der 28 kontrolmyndigheder i EU (31 i hele EØS-området), og deres kriterier er ikke homogene. Derfor foreslår EØSU at tage hvidbogen op til fornyet overvejelse med henblik på:

—

harmonisering af medlemsstaternes lovgivning

| — | revision af kravene vedrørende obligatoriske anmeldelser, og |
| --- | --- |

—

revision af kravene vedrørende obligatoriske anmeldelser, og

| — | større fremskridt i retning af et »kvikskranke«-system. |
| --- | --- |

—

større fremskridt i retning af et »kvikskranke«-system.

| 1.9. | I hvidbogen bebudes ændringer i procedurereglerne, som fortjener en positiv vurdering fra udvalgets side. Der er tale om:






  — | forenkling af mekanismen for henvisning fra medlemsstater til Kommissionen før anmeldelsen |
| --- | --- | --- |

1.9.

I hvidbogen bebudes ændringer i procedurereglerne, som fortjener en positiv vurdering fra udvalgets side. Der er tale om:

—

forenkling af mekanismen for henvisning fra medlemsstater til Kommissionen før anmeldelsen

| — | fjernelsen af det såkaldte »selvinkriminerende« element i henvisninger fra Kommissionen til en medlemsstat før anmeldelsen, og |
| --- | --- |

—

fjernelsen af det såkaldte »selvinkriminerende« element i henvisninger fra Kommissionen til en medlemsstat før anmeldelsen, og

| — | ændringer i mekanismen for henvisning fra medlemsstater til Kommissionen efter anmeldelsen. |
| --- | --- |

—

ændringer i mekanismen for henvisning fra medlemsstater til Kommissionen efter anmeldelsen.

| 1.9.1. | De tiltag til forenkling af procedurerne, som viderefører dem, der blev indført med »forenklingspakken« fra 2013, især når der er tale om joint ventures uden for EØS, fortjener også EØSU's støtte. |
| --- | --- |

1.9.1.

De tiltag til forenkling af procedurerne, som viderefører dem, der blev indført med »forenklingspakken« fra 2013, især når der er tale om joint ventures uden for EØS, fortjener også EØSU's støtte.

2.   Hvidbogens indhold

Hvidbogens indhold

| 2.1. | 10 år efter den gennemgribende revision af fusionsforordningen, der fandt sted i 2004 (1), udsender Kommissionen hermed denne hvidbog, hvori den gør status over, hvordan det materielle kriterium baseret på konkurrencehæmmende virkninger (»fusioner, der hæmmer den effektive konkurrence betydeligt«) har fungeret, og ser på, hvordan man yderligere kan fremme konvergensen og samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne indbyrdes. Desuden indeholder hvidbogen forslag til konkrete ændringer, der kan gøre EU's fusionskontrol mere effektiv. |
| --- | --- |

2.1.

10 år efter den gennemgribende revision af fusionsforordningen, der fandt sted i 2004 (1), udsender Kommissionen hermed denne hvidbog, hvori den gør status over, hvordan det materielle kriterium baseret på konkurrencehæmmende virkninger (»fusioner, der hæmmer den effektive konkurrence betydeligt«) har fungeret, og ser på, hvordan man yderligere kan fremme konvergensen og samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne indbyrdes. Desuden indeholder hvidbogen forslag til konkrete ændringer, der kan gøre EU's fusionskontrol mere effektiv.

1

| 2.2. | På den ene side er det målet at sikre, at fusionsforordningen kan fange alle de potentielt skadelige virkninger, fusioner eller virksomhedsomstruktureringer kan få for konkurrencen og dermed for forbrugerne, herunder også i forbindelse med erhvervelser af ikkekontrollerende minoritetsinteresser. |
| --- | --- |

2.2.

På den ene side er det målet at sikre, at fusionsforordningen kan fange alle de potentielt skadelige virkninger, fusioner eller virksomhedsomstruktureringer kan få for konkurrencen og dermed for forbrugerne, herunder også i forbindelse med erhvervelser af ikkekontrollerende minoritetsinteresser.

| 2.3. | På den anden side er det målet at opnå et tættere samarbejde mellem Kommissionen og de nationale konkurrencemyndigheder og en velfungerende opgavefordeling inden for fusionskontrollen ved at stramme op på reglerne om henvisning af fusionssager fra medlemsstaterne til Kommissionen og omvendt. |
| --- | --- |

2.3.

På den anden side er det målet at opnå et tættere samarbejde mellem Kommissionen og de nationale konkurrencemyndigheder og en velfungerende opgavefordeling inden for fusionskontrollen ved at stramme op på reglerne om henvisning af fusionssager fra medlemsstaterne til Kommissionen og omvendt.

3.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| 3.1. | EØSU ser positivt på hvidbogen, da de foreslåede reformer vil styrke en af grundpillerne i konkurrencepolitikken, og navnlig fordi den indeholder foranstaltninger, som bidrager til at forenkle procedurerne. |
| --- | --- |

3.1.

EØSU ser positivt på hvidbogen, da de foreslåede reformer vil styrke en af grundpillerne i konkurrencepolitikken, og navnlig fordi den indeholder foranstaltninger, som bidrager til at forenkle procedurerne.

| 3.2. | Kommissionen baserer det centrale forslag i hvidbogen — bedre håndtering af konkurrenceskadelige erhvervelser af minoritetsinteresser — på det forhold, at forordning 139/2004 kun kan finde anvendelse, når der foreligger »en ændring af kontrolforholdene på et varigt grundlag« (artikel 3, stk. 1), hvilket ikke er tilfældet ved erhvervelse af minoritetsinteresser. Den mener også, at EUF-traktatens artikel 101 og 102 ikke i sig selv er et tilstrækkeligt retsgrundlag til at behandle erhvervelser af minoritetsinteresser. |
| --- | --- |

3.2.

Kommissionen baserer det centrale forslag i hvidbogen — bedre håndtering af konkurrenceskadelige erhvervelser af minoritetsinteresser — på det forhold, at forordning 139/2004 kun kan finde anvendelse, når der foreligger »en ændring af kontrolforholdene på et varigt grundlag« (artikel 3, stk. 1), hvilket ikke er tilfældet ved erhvervelse af minoritetsinteresser. Den mener også, at EUF-traktatens artikel 101 og 102 ikke i sig selv er et tilstrækkeligt retsgrundlag til at behandle erhvervelser af minoritetsinteresser.

| 3.3. | Generelt tilstræber Kommissionen med hvidbogen at skabe balance mellem offentlighedens interesse i at få lukket et hul i reguleringssystemet for virksomhedskoncentrationer og virksomhedernes interesse i, at de administrative omkostninger holdes på et så lavt niveau som muligt. |
| --- | --- |

3.3.

Generelt tilstræber Kommissionen med hvidbogen at skabe balance mellem offentlighedens interesse i at få lukket et hul i reguleringssystemet for virksomhedskoncentrationer og virksomhedernes interesse i, at de administrative omkostninger holdes på et så lavt niveau som muligt.

| 3.4. | Det må dog efter EØSU's mening undgås, at forslagene i deres nuværende udformning bliver så omfangsrige, at de ender med at føre til en forøgelse af udgifterne. Dette skal dog vurderes i lyset af de fordele for virksomhederne, som de nye bestemmelser kan give. |
| --- | --- |

3.4.

Det må dog efter EØSU's mening undgås, at forslagene i deres nuværende udformning bliver så omfangsrige, at de ender med at føre til en forøgelse af udgifterne. Dette skal dog vurderes i lyset af de fordele for virksomhederne, som de nye bestemmelser kan give.

| 3.5. | EØSU mener også, at det er nødvendigt at afklare nogle aspekter i hvidbogen for at undgå, at resultatet bliver uforeneligt med målet om at lette fusionskontrollen uden at øge de administrative byrder. |
| --- | --- |

3.5.

EØSU mener også, at det er nødvendigt at afklare nogle aspekter i hvidbogen for at undgå, at resultatet bliver uforeneligt med målet om at lette fusionskontrollen uden at øge de administrative byrder.

| 3.6. | Som udgangspunkt for evaluering af fusioner anfører hvidbogen »skadeteorien«, som Kommissionen begyndte at anvende i 2002, efter at den flere gange var blevet anfægtet ved Domstolen (2). Skadeteorien kræver, at der ved dens anvendelse:






  a) | gøres behørigt rede for, hvorledes konkurrencen og — i sidste instans — forbrugerne eventuelt kan lide skade |
| --- | --- | --- |

3.6.

Som udgangspunkt for evaluering af fusioner anfører hvidbogen »skadeteorien«, som Kommissionen begyndte at anvende i 2002, efter at den flere gange var blevet anfægtet ved Domstolen (2). Skadeteorien kræver, at der ved dens anvendelse:

2

a)

gøres behørigt rede for, hvorledes konkurrencen og — i sidste instans — forbrugerne eventuelt kan lide skade

| b) | sikres overensstemmelse med teoriens egne forudsætninger |
| --- | --- |

b)

sikres overensstemmelse med teoriens egne forudsætninger

| c) | tages hensyn til de fordele, som motiverer de forskellige parter, og |
| --- | --- |

c)

tages hensyn til de fordele, som motiverer de forskellige parter, og

| d) | sikres overensstemmelse med (eller i det mindste undgås uoverensstemmelse med) empirien (3). |
| --- | --- |

d)

sikres overensstemmelse med (eller i det mindste undgås uoverensstemmelse med) empirien (3).

3

| 3.6.1. | Disse principper — som støttes af Domstolens retspraksis og Kommissionens administrative praksis (4) — bør også følges, når der er tale om minoritetsinteresser. |
| --- | --- |

3.6.1.

Disse principper — som støttes af Domstolens retspraksis og Kommissionens administrative praksis (4) — bør også følges, når der er tale om minoritetsinteresser.

4

| 3.7. | Eftersom hvidbogen foreslår en betydelig udvidelse af Kommissionens beføjelser, anbefaler EØSU, at der i analysen af fusionsprocesserne også tages hensyn til de sociale følger og især beskæftigelsen. |
| --- | --- |

3.7.

Eftersom hvidbogen foreslår en betydelig udvidelse af Kommissionens beføjelser, anbefaler EØSU, at der i analysen af fusionsprocesserne også tages hensyn til de sociale følger og især beskæftigelsen.

4.   EU har brug for et europæisk område for fusioner, som svarer til behovene på det indre marked i det 21. århundrede

EU har brug for et europæisk område for fusioner, som svarer til behovene på det indre marked i det 21. århundrede

| 4.1. | EU's fusionskontrolsystem har igennem årene opnået stor anerkendelse og er et forbillede for andre kontinenter. EØSU anser det for vigtigt, at denne prestige bevares og endda øges. |
| --- | --- |

4.1.

EU's fusionskontrolsystem har igennem årene opnået stor anerkendelse og er et forbillede for andre kontinenter. EØSU anser det for vigtigt, at denne prestige bevares og endda øges.

| 4.2. | EØSU værdsætter hvidbogens ønske om at forbedre koordineringen mellem Kommissionen og de nationale konkurrencemyndigheder og gøre fremskridt hen imod en »europæisk fusionskontrol«, som kan fremme en ensartet behandling af transaktionerne og bidrage til retssikkerheden. Men de foreslåede foranstaltninger bør ikke kun bestå i punktuelle ændringer af forordningen, men gå i gang med en bredere revision af det nuværende kontrolsystem. |
| --- | --- |

4.2.

EØSU værdsætter hvidbogens ønske om at forbedre koordineringen mellem Kommissionen og de nationale konkurrencemyndigheder og gøre fremskridt hen imod en »europæisk fusionskontrol«, som kan fremme en ensartet behandling af transaktionerne og bidrage til retssikkerheden. Men de foreslåede foranstaltninger bør ikke kun bestå i punktuelle ændringer af forordningen, men gå i gang med en bredere revision af det nuværende kontrolsystem.

| 4.3. | I de seneste år 25 år er kontrollen med fusioner øget betydeligt i EU, samtidigt med at de europæiske virksomheder er blevet større og mere internationaliserede. I 1989 var der kun tre nationale myndigheder med kompetence på området; i 2000 var der 14 inkl. Kommissionen; i dag er der 28 (og 31, hvis alle EØS-landene medregnes). |
| --- | --- |

4.3.

I de seneste år 25 år er kontrollen med fusioner øget betydeligt i EU, samtidigt med at de europæiske virksomheder er blevet større og mere internationaliserede. I 1989 var der kun tre nationale myndigheder med kompetence på området; i 2000 var der 14 inkl. Kommissionen; i dag er der 28 (og 31, hvis alle EØS-landene medregnes).

| 4.4. | De mange forskellige regler og kriterier, der anvendes, påfører virksomhederne en ekstra byrde, som i mange tilfælde er unødvendig: under 5 % af de fusioner, som er anmeldt til Kommissionen, er blevet anset for at være potentielt skadelige for konkurrencen (5). Kontrolsystemet bør forlige beskyttelsen af forbrugerne og brugerne med den bydende nødvendighed, at de europæiske virksomheder kan konkurrere på verdensmarkedet. |
| --- | --- |

4.4.

De mange forskellige regler og kriterier, der anvendes, påfører virksomhederne en ekstra byrde, som i mange tilfælde er unødvendig: under 5 % af de fusioner, som er anmeldt til Kommissionen, er blevet anset for at være potentielt skadelige for konkurrencen (5). Kontrolsystemet bør forlige beskyttelsen af forbrugerne og brugerne med den bydende nødvendighed, at de europæiske virksomheder kan konkurrere på verdensmarkedet.

5

| 4.5. | Derfor foreslår EØSU at tage hvidbogen op til fornyet overvejelse med henblik på at anlægge et bredere fokus:






  — | harmonisering af medlemsstaternes lovgivning for at komme ud over forskellene i anvendelseskriterier |
| --- | --- | --- |

4.5.

Derfor foreslår EØSU at tage hvidbogen op til fornyet overvejelse med henblik på at anlægge et bredere fokus:

—

harmonisering af medlemsstaternes lovgivning for at komme ud over forskellene i anvendelseskriterier

| — | revision af kravene vedrørende obligatoriske anmeldelser, da erfaringen viser, at de i mange tilfælde er unødvendige |
| --- | --- |

—

revision af kravene vedrørende obligatoriske anmeldelser, da erfaringen viser, at de i mange tilfælde er unødvendige

| — | større fremskridt i retning af et »kvikskranke«-system i betragtning af det store antal kontrolmyndigheder. |
| --- | --- |

—

større fremskridt i retning af et »kvikskranke«-system i betragtning af det store antal kontrolmyndigheder.

5.   Særlige bemærkninger

Særlige bemærkninger

5.1.   Det »målrettede« transparenssystem

Det »målrettede« transparenssystem

| 5.1.1. | Kommissionen foreslår et »målrettet« transparenssystem baseret på to kumulative kriterier for at fastslå, om der er tale om en betydelig hindring af den effektive konkurrence:






  a) | erhvervelser af minoritetsinteresser i en konkurrerende eller vertikalt forbundet virksomhed, og |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

Kommissionen foreslår et »målrettet« transparenssystem baseret på to kumulative kriterier for at fastslå, om der er tale om en betydelig hindring af den effektive konkurrence:

a)

erhvervelser af minoritetsinteresser i en konkurrerende eller vertikalt forbundet virksomhed, og

| b) | den konkurrencemæssige forbindelse anses for at være væsentlig, hvis den andel, der erhverves, udgør »ca.« 20 % eller mellem 5 % og »ca.« 20 %, hvis der også foreligger yderligere faktorer, såsom rettigheder, der giver erhververen en »de facto«-blokerende minoritet, sæde i bestyrelsen eller adgang til kommercielt følsomme oplysninger i virksomheden. |
| --- | --- |

b)

den konkurrencemæssige forbindelse anses for at være væsentlig, hvis den andel, der erhverves, udgør »ca.« 20 % eller mellem 5 % og »ca.« 20 %, hvis der også foreligger yderligere faktorer, såsom rettigheder, der giver erhververen en »de facto«-blokerende minoritet, sæde i bestyrelsen eller adgang til kommercielt følsomme oplysninger i virksomheden.

| 5.1.2. | EØSU foreslår, at formuleringen af ændringerne til forordningen præciseres på følgende punkter:






  — | for det første mht. begrebet »konkurrerende virksomhed«, som bør betragtes ud fra den definition, der gælder for konkurrencereglerne på geografisk afgrænsede markeder |
| --- | --- | --- |

5.1.2.

EØSU foreslår, at formuleringen af ændringerne til forordningen præciseres på følgende punkter:

—

for det første mht. begrebet »konkurrerende virksomhed«, som bør betragtes ud fra den definition, der gælder for konkurrencereglerne på geografisk afgrænsede markeder

| — | for det andet mht. de parametre, der skal tages hensyn til ved anvendelsen af begrebet »vertikalt forbundet virksomhed«. Det bør overvejes, om det vil være hensigtsmæssigt at fastsætte bestemte tærskler, eftersom den generelle formulering kan føre til en betydelig stigning i antallet af varslingsmeddelelser, som forordningen kræver |
| --- | --- |

—

for det andet mht. de parametre, der skal tages hensyn til ved anvendelsen af begrebet »vertikalt forbundet virksomhed«. Det bør overvejes, om det vil være hensigtsmæssigt at fastsætte bestemte tærskler, eftersom den generelle formulering kan føre til en betydelig stigning i antallet af varslingsmeddelelser, som forordningen kræver

| — | for det tredje mht. den juridiske karakter, som forbindelserne skal have, for at erhvervelsen af interesserne kan betragtes som »betydelig« |
| --- | --- |

—

for det tredje mht. den juridiske karakter, som forbindelserne skal have, for at erhvervelsen af interesserne kan betragtes som »betydelig«

| — | endelig bør det overvejes, om analysen af, om der foreligger en betydelig hindring af den effektive konkurrence, også bør omfatte de samlede aktiviteter, som udøves af de koncerner, der opererer inden for forskellige økonomiske sektorer. |
| --- | --- |

—

endelig bør det overvejes, om analysen af, om der foreligger en betydelig hindring af den effektive konkurrence, også bør omfatte de samlede aktiviteter, som udøves af de koncerner, der opererer inden for forskellige økonomiske sektorer.

5.2.   Forenkling af mekanismen for henvisning fra medlemsstater til Kommissionen før anmeldelsen

Forenkling af mekanismen for henvisning fra medlemsstater til Kommissionen før anmeldelsen

| 5.2.1. | EØSU bifalder forslaget om at afskaffe totrinsproceduren, der er fastlagt i forordning 139/2004, artikel 5, stk. 5 (begrundet erklæring efterfulgt af anmeldelse) og erstatte den med en direkte anmeldelse til Kommissionen. De få tilfælde, hvor medlemsstaterne har nedlagt veto, berettiger til denne ændring, som vil fremskynde procedurerne. |
| --- | --- |

5.2.1.

EØSU bifalder forslaget om at afskaffe totrinsproceduren, der er fastlagt i forordning 139/2004, artikel 5, stk. 5 (begrundet erklæring efterfulgt af anmeldelse) og erstatte den med en direkte anmeldelse til Kommissionen. De få tilfælde, hvor medlemsstaterne har nedlagt veto, berettiger til denne ændring, som vil fremskynde procedurerne.

| 5.2.2. | Det er også positivt, at Kommissionen foreslår at lette informationsudvekslingen mellem medlemsstaterne og Kommissionen ved at fremsende den indledende orientering eller henvisningsanmodning fra parterne til medlemsstaterne for at gøre dem opmærksomme på transaktionen allerede under kontakterne med parterne forud for anmeldelsen. |
| --- | --- |

5.2.2.

Det er også positivt, at Kommissionen foreslår at lette informationsudvekslingen mellem medlemsstaterne og Kommissionen ved at fremsende den indledende orientering eller henvisningsanmodning fra parterne til medlemsstaterne for at gøre dem opmærksomme på transaktionen allerede under kontakterne med parterne forud for anmeldelsen.

5.3.   Henvisning fra Kommissionen til en medlemsstat før anmeldelsen

Henvisning fra Kommissionen til en medlemsstat før anmeldelsen

| 5.3.1. | Det foreslås at fjerne det »selvinkriminerende element« i artikel 4, stk. 4, i forordning 139/2004, som går ud på, at parter, som deltager i en fusion eller erhvervelse af kontrol, kan afgive en begrundet erklæring til Kommissionen om, at transaktionen vil kunne påvirke konkurrencen på et særskilt marked i en given medlemsstat betydeligt. Med denne ændring vil det være nok at godtgøre, at transaktionen må antages hovedsagelig at få virkninger på det pågældende marked. |
| --- | --- |

5.3.1.

Det foreslås at fjerne det »selvinkriminerende element« i artikel 4, stk. 4, i forordning 139/2004, som går ud på, at parter, som deltager i en fusion eller erhvervelse af kontrol, kan afgive en begrundet erklæring til Kommissionen om, at transaktionen vil kunne påvirke konkurrencen på et særskilt marked i en given medlemsstat betydeligt. Med denne ændring vil det være nok at godtgøre, at transaktionen må antages hovedsagelig at få virkninger på det pågældende marked.

| 5.3.2. | Kommissionen mener, at ophævelsen af dette krav, som kan virke afskrækkende, vil kunne tilskynde til brugen af den frivillige erklæring, hvilket EØSU er enigt i. |
| --- | --- |

5.3.2.

Kommissionen mener, at ophævelsen af dette krav, som kan virke afskrækkende, vil kunne tilskynde til brugen af den frivillige erklæring, hvilket EØSU er enigt i.

5.4.   Henvisning fra medlemsstater til Kommissionen efter anmeldelsen

Henvisning fra medlemsstater til Kommissionen efter anmeldelsen

| 5.4.1. | Hvidbogen foreslår at ændre artikel 22 i forordningen, således at kun de medlemsstater, der er kompetente til at behandle en fusion (i dag kan det være »en eller flere«) kan beslutte at henvise sagen til Kommissionen inden for en frist på 15 arbejdsdage og efter deres nationale lovgivning. Kommissionen vil derefter kunne beslutte, om den vil acceptere henvisningen eller ej. Hvis Kommissionen accepterer henvisningen, får den jurisdiktion for hele EØS. Hvis en eller flere kompetente medlemsstater derimod modsætter sig henvisning (uden at behøve at begrunde dette), skulle Kommissionen give afkald på jurisdiktion for hele EØS, og medlemsstaterne skulle bevare deres jurisdiktion. |
| --- | --- |

5.4.1.

Hvidbogen foreslår at ændre artikel 22 i forordningen, således at kun de medlemsstater, der er kompetente til at behandle en fusion (i dag kan det være »en eller flere«) kan beslutte at henvise sagen til Kommissionen inden for en frist på 15 arbejdsdage og efter deres nationale lovgivning. Kommissionen vil derefter kunne beslutte, om den vil acceptere henvisningen eller ej. Hvis Kommissionen accepterer henvisningen, får den jurisdiktion for hele EØS. Hvis en eller flere kompetente medlemsstater derimod modsætter sig henvisning (uden at behøve at begrunde dette), skulle Kommissionen give afkald på jurisdiktion for hele EØS, og medlemsstaterne skulle bevare deres jurisdiktion.

| 5.4.2. | Efter EØSU's mening vil dette tiltag, som ganske vist kan forenkle proceduren, ikke være særligt effektivt, eftersom det inden for EU kun er Tyskland, Østrig og Det Forenede Kongerige, som har denne kompetence i tilfælde af erhvervelser af ikkekontrollerende minoritetsinteresser. |
| --- | --- |

5.4.2.

Efter EØSU's mening vil dette tiltag, som ganske vist kan forenkle proceduren, ikke være særligt effektivt, eftersom det inden for EU kun er Tyskland, Østrig og Det Forenede Kongerige, som har denne kompetence i tilfælde af erhvervelser af ikkekontrollerende minoritetsinteresser.

| 5.4.3. | Ændringerne af bestemmelserne om henvisning efter anmeldelsen indebærer også en udvidelse af Kommissionens beføjelser, hvilket EØSU ser positivt på: hvis andre medlemsstater ikke gør indsigelse og Kommissionen accepterer henvisningen, vil den have bemyndigelse til at undersøge transaktionen i hele EØS og ikke kun på den pågældende medlemsstats område (medmindre en medlemsstats myndighed allerede har godkendt transaktionen på sit område, inden Kommissionen fik bemyndigelsen). |
| --- | --- |

5.4.3.

Ændringerne af bestemmelserne om henvisning efter anmeldelsen indebærer også en udvidelse af Kommissionens beføjelser, hvilket EØSU ser positivt på: hvis andre medlemsstater ikke gør indsigelse og Kommissionen accepterer henvisningen, vil den have bemyndigelse til at undersøge transaktionen i hele EØS og ikke kun på den pågældende medlemsstats område (medmindre en medlemsstats myndighed allerede har godkendt transaktionen på sit område, inden Kommissionen fik bemyndigelsen).

5.5.   Andre ændringer

Andre ændringer

| 5.5.1. | Efter vedtagelsen af »Forenklingspakken« i 2013 (6) foreslår hvidbogen andre foranstaltninger med samme formål, som fortjener EØSU's støtte. |
| --- | --- |

5.5.1.

Efter vedtagelsen af »Forenklingspakken« i 2013 (6) foreslår hvidbogen andre foranstaltninger med samme formål, som fortjener EØSU's støtte.

6

| 5.5.2. | Mest bemærkelsesværdigt er ønsket om at udelukke joint ventures uden for EØS, som ikke har indvirkning på konkurrencen i EØS, fra forordningen. |
| --- | --- |

5.5.2.

Mest bemærkelsesværdigt er ønsket om at udelukke joint ventures uden for EØS, som ikke har indvirkning på konkurrencen i EØS, fra forordningen.

joint ventures

| 5.5.3. | Der nævnes også muligheden for, at Kommissionen kan fritage visse kategorier af transaktioner, som normalt ikke giver anledning til konkurrenceproblemer, fra pligten til forudgående anmeldelse. |
| --- | --- |

5.5.3.

Der nævnes også muligheden for, at Kommissionen kan fritage visse kategorier af transaktioner, som normalt ikke giver anledning til konkurrenceproblemer, fra pligten til forudgående anmeldelse.

Bruxelles, den 10. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser — EUT L 24 af 29.1.2004.

1

(2)  Jf. navnlig sagerne: T-342/99 Airtours plc mod Kommissionen, 2002 E.C.R. II-2585; T-310/01 Schneider Electric SA mod Kommissionen, 2002 E.C.R. II-4071; og T-5/02 Tetra Laval mod Kommissionen, 2002 E.C.R. II-4381.

2

(3)  Se Hans Zenger og Mike Walker: »Theories of Harm in European Competition Law« http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2009296

3

(4)  Sag IV/M.938 Guinness/Grand Metropolitan (15.10.1997) og sag IV/M.1524 Airtours/First Choice (22.9.1999).

4

(5)  http://ec.europa.eu/competition/mergers/statistics.pdf

5

(6)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1269/2013 af 5.12.2013, EUT L 336 af 14.12.2013, s. 1, og Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af visse fusioner og virksomhedsovertagelser efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004, EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5; berigtigelse: EUT C 11 af 15.1.2014, s. 6.

6

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/82 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/82

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2014-2020

(COM(2014) 332 final)

(2015/C 230/13)

| Ordfører: | Carlos TRINDADE |
| --- | --- |

Ordfører:

Carlos TRINDADE

Kommissionen besluttede den 6. juni 2014 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2014-2020«

COM(2014) 332 final.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab, der vedtog sin udtalelse den 20. november 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 503. plenarforsamlingen af 10.—11. december 2014, mødet den 11. december 2014, følgende udtalelse med 189 stemmer for, 23 imod og 20 hverken for eller imod.

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU glæder sig over, at EU råder over en omfattende og økonomisk og socialt udviklet ramme, der suppleres af europæiske flerårige strategier tilpasset de lokale forhold i medlemsstaterne. EØSU er dog klar over, at der stadig er vanskeligheder, lakuner og nye udfordringer, som der må findes en løsning på. |
| --- | --- |

1.1.

EØSU glæder sig over, at EU råder over en omfattende og økonomisk og socialt udviklet ramme, der suppleres af europæiske flerårige strategier tilpasset de lokale forhold i medlemsstaterne. EØSU er dog klar over, at der stadig er vanskeligheder, lakuner og nye udfordringer, som der må findes en løsning på.

| 1.2. | EØSU bifalder Kommissionens planer om at lægge vægt på forebyggelse, regelforenkling — uden hermed at sætte spørgsmålstegn ved de eksisterende beskyttelsesniveauer — og overholdelse af reglerne. Strategien skal sikre en balance mellem et højt beskyttelsesniveau og virksomhedernes administrative byrder. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU bifalder Kommissionens planer om at lægge vægt på forebyggelse, regelforenkling — uden hermed at sætte spørgsmålstegn ved de eksisterende beskyttelsesniveauer — og overholdelse af reglerne. Strategien skal sikre en balance mellem et højt beskyttelsesniveau og virksomhedernes administrative byrder.

| 1.3. | EØSU finder det positivt, at Kommissionen sætter fokus på SMV'er ved at høre dem og forsyne dem med oplysninger og retningslinjer ved hjælp af IKT og en bedre koordinering af de offentlige tjenester til støtte for SMV'erne. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU finder det positivt, at Kommissionen sætter fokus på SMV'er ved at høre dem og forsyne dem med oplysninger og retningslinjer ved hjælp af IKT og en bedre koordinering af de offentlige tjenester til støtte for SMV'erne.

| 1.4. | EØSU mener, at der er et uomgængeligt behov for flere og bedre uddannede arbejdsinspektører, da ca. halvdelen af medlemsstaterne ikke er nået op på det anbefalede minimum, som anbefales af ILO (1 arbejdsinspektør pr. 10  000 arbejdstagere). |
| --- | --- |

1.4.

EØSU mener, at der er et uomgængeligt behov for flere og bedre uddannede arbejdsinspektører, da ca. halvdelen af medlemsstaterne ikke er nået op på det anbefalede minimum, som anbefales af ILO (1 arbejdsinspektør pr. 10  000 arbejdstagere).

| 1.5. | EØSU anbefaler, at Kommissionen i lyset af det nødvendige i at skabe en forebyggelseskultur blandt unge, nyuddannede, praktikanter og lærlinge, gennemfører foranstaltninger, der skal sikre, at de modtager tilstrækkelig og praktisk information og indføring heri. |
| --- | --- |

1.5.

EØSU anbefaler, at Kommissionen i lyset af det nødvendige i at skabe en forebyggelseskultur blandt unge, nyuddannede, praktikanter og lærlinge, gennemfører foranstaltninger, der skal sikre, at de modtager tilstrækkelig og praktisk information og indføring heri.

| 1.6. | EØSU erkender ligeledes den rolle, som investeringerne i forebyggelse spiller, og er helt enigt i, at disse ikke kan gennemføres alene af virksomhederne, men også er en opgave for medlemsstaterne. Udvalget opfordrer til, at virksomhederne og medlemsstaterne øger deres investeringer med garanti for arbejdstagernes deltagelse. |
| --- | --- |

1.6.

EØSU erkender ligeledes den rolle, som investeringerne i forebyggelse spiller, og er helt enigt i, at disse ikke kan gennemføres alene af virksomhederne, men også er en opgave for medlemsstaterne. Udvalget opfordrer til, at virksomhederne og medlemsstaterne øger deres investeringer med garanti for arbejdstagernes deltagelse.

| 1.7. | EØSU peger på de vanskeligheder, der er konstateret i EU, i form af mangel på dokumentation, og opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at fremskaffe statistiske data og indikatorer, som navnlig tager hensyn arbejdstagerens køn og livscyklus. Listen over arbejdsrelaterede sygdomme, herunder arbejdsulykker, og reglerne om indberetning og statistisk analyse af disse data bør reguleres og offentliggøres på EU-plan. Udvalget anbefaler, at arbejdet i EU's særlige agenturer intensiveres og formidles bredt. Dette oplysningsarbejde og udbredelsen af god praksis bør bidrage til at styrke forebyggelseskulturen. Der bør forskes mere i nye risici og udformes passende foranstaltninger i tråd med resultaterne af denne forskning (af lovgivningsmæssig eller anden art). |
| --- | --- |

1.7.

EØSU peger på de vanskeligheder, der er konstateret i EU, i form af mangel på dokumentation, og opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at fremskaffe statistiske data og indikatorer, som navnlig tager hensyn arbejdstagerens køn og livscyklus. Listen over arbejdsrelaterede sygdomme, herunder arbejdsulykker, og reglerne om indberetning og statistisk analyse af disse data bør reguleres og offentliggøres på EU-plan. Udvalget anbefaler, at arbejdet i EU's særlige agenturer intensiveres og formidles bredt. Dette oplysningsarbejde og udbredelsen af god praksis bør bidrage til at styrke forebyggelseskulturen. Der bør forskes mere i nye risici og udformes passende foranstaltninger i tråd med resultaterne af denne forskning (af lovgivningsmæssig eller anden art).

| 1.8. | EØSU mener, at inddragelsen af arbejdstagerne og arbejdsmarkedets parter på alle niveauer og på arbejdspladsen er afgørende for en effektiv iværksættelse af strategien. Udvalget opfordrer Kommissionen til at uddybe forhandlingerne med og høringen af arbejdsmarkedets parter og udvikle samordnede tiltag. Medlemsstaterne bør fremme den sociale dialog og kollektive forhandlinger. |
| --- | --- |

1.8.

EØSU mener, at inddragelsen af arbejdstagerne og arbejdsmarkedets parter på alle niveauer og på arbejdspladsen er afgørende for en effektiv iværksættelse af strategien. Udvalget opfordrer Kommissionen til at uddybe forhandlingerne med og høringen af arbejdsmarkedets parter og udvikle samordnede tiltag. Medlemsstaterne bør fremme den sociale dialog og kollektive forhandlinger.

| 1.9. | EØSU er utilfreds med, at Kommissionen ikke opstiller kvantificerede mål på europæisk plan for begrænsningen af arbejdsulykker og arbejdsrelaterede sygdomme, og opfordrer medlemsstaterne til at indarbejde en sådan kvantificering i deres nationale strategier. |
| --- | --- |

1.9.

EØSU er utilfreds med, at Kommissionen ikke opstiller kvantificerede mål på europæisk plan for begrænsningen af arbejdsulykker og arbejdsrelaterede sygdomme, og opfordrer medlemsstaterne til at indarbejde en sådan kvantificering i deres nationale strategier.

2.   Arbejdsmiljøets betydning

| 2.1. | Den strategiske betydning af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen i Europa anerkendes i selve traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, som i artikel 151 og 153 udtrykkeligt tager dette emne op, nærmere bestemt med henblik på en harmonisering på et stadigt stigende niveau. |
| --- | --- |

2.1.

Den strategiske betydning af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen i Europa anerkendes i selve traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, som i artikel 151 og 153 udtrykkeligt tager dette emne op, nærmere bestemt med henblik på en harmonisering på et stadigt stigende niveau.

| 2.2. | Skønt en nylig Eurobarometerrundspørge viser, at et stort flertal er tilfreds med sundheden og sikkerheden på arbejdspladserne (85 %), og 77 % erklærer, at der på deres arbejdsplads er adgang til information og/eller uddannelse på dette område, så er der alligevel plads til forbedringer af arbejdsmiljøet i EU, for den nuværende situation er meget foruroligende: hvert år omkommer over 4  000 arbejdstagere på grund af arbejdsulykker og over 3 millioner kommer ud for en alvorlig arbejdsulykke, som fører til et fravær på over 3 dage. Ca. 1 ud af 4 arbejdstagere føler, at deres sundhed og sikkerhed er truet på grund af deres arbejde, og at arbejdet har en grundlæggende negativ indvirkning på deres sundhed. I Tyskland skønnes det, at 460 millioner sygedage resulterer i et årligt produktionstab på 3,1 % af BNP, og i Det Forenede Kongerige blev omkostningerne for staten i 2010–2011 beregnet til 2.381 millioner GBP. |
| --- | --- |

2.2.

Skønt en nylig Eurobarometerrundspørge viser, at et stort flertal er tilfreds med sundheden og sikkerheden på arbejdspladserne (85 %), og 77 % erklærer, at der på deres arbejdsplads er adgang til information og/eller uddannelse på dette område, så er der alligevel plads til forbedringer af arbejdsmiljøet i EU, for den nuværende situation er meget foruroligende: hvert år omkommer over 4  000 arbejdstagere på grund af arbejdsulykker og over 3 millioner kommer ud for en alvorlig arbejdsulykke, som fører til et fravær på over 3 dage. Ca. 1 ud af 4 arbejdstagere føler, at deres sundhed og sikkerhed er truet på grund af deres arbejde, og at arbejdet har en grundlæggende negativ indvirkning på deres sundhed. I Tyskland skønnes det, at 460 millioner sygedage resulterer i et årligt produktionstab på 3,1 % af BNP, og i Det Forenede Kongerige blev omkostningerne for staten i 2010–2011 beregnet til 2.381 millioner GBP.

| 2.3. | Ifølge ILO blev der i EU i 2008 registreret ca. 1 60. 000 dødsfald, som skyldes arbejdsrelaterede sygdomme, hvoraf kræft var den hyppigste dødsårsag (omkring 96. 000 tilfælde). Man skønner, at der i Europa dør en person for hvert 3,5 minut som følge af en arbejdsulykke eller arbejdsrelateret sygdom. Ikke desto mindre ligger Europa i front, når det gælder arbejdsmiljøet. |
| --- | --- |

2.3.

Ifølge ILO blev der i EU i 2008 registreret ca. 1 60. 000 dødsfald, som skyldes arbejdsrelaterede sygdomme, hvoraf kræft var den hyppigste dødsårsag (omkring 96. 000 tilfælde). Man skønner, at der i Europa dør en person for hvert 3,5 minut som følge af en arbejdsulykke eller arbejdsrelateret sygdom. Ikke desto mindre ligger Europa i front, når det gælder arbejdsmiljøet.

| 2.4. | Omkostningerne på området sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen bør betragtes som en investering og ikke kun som en udgift. Kommissionen anfører endvidere, at investeringer på dette område i følge de seneste skøn kan give høje afkast med et gennemsnit på 2,2 og mellem 1,29 og 2,89. Endvidere understreges det, at manglen på gode arbejdsvilkår påfører virksomhederne udgifter, og at forsikringspræmierne i nogle lande er relativt lavere for virksomheder uden arbejdsulykker. |
| --- | --- |

2.4.

Omkostningerne på området sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen bør betragtes som en investering og ikke kun som en udgift. Kommissionen anfører endvidere, at investeringer på dette område i følge de seneste skøn kan give høje afkast med et gennemsnit på 2,2 og mellem 1,29 og 2,89. Endvidere understreges det, at manglen på gode arbejdsvilkår påfører virksomhederne udgifter, og at forsikringspræmierne i nogle lande er relativt lavere for virksomheder uden arbejdsulykker.

| 2.5. | Skønt der er opnået nogle gode resultater med EU's arbejdsmiljøstrategi 2007-12 (1) i form af en præcisering af EU-reglerne og en mere aktiv deltagelse fra medlemsstaternes side i gennemførelsen af strategien, er det en kendsgerning, at målet om at reducere forekomsten af arbejdsrelaterede sygdomme ikke er nået, og at SMV'ernes indsats stadig er meget utilstrækkelig, idet de har store vanskeligheder med at overholde forskrifterne på grund af mangel på finansielle ressourcer og teknisk og menneskelig kapacitet. Til de negative aspekter føjer sig, at forebyggelsen af arbejdsrelaterede sygdomme ikke er god nok, og at der savnes statistiske data og overvågning, større interesse for samspillet mellem arbejdsmiljø og miljø og kemikalier samt større inddragelse af arbejdsmarkedets parter. Der er et endnu ringere kendskab til sundheds- og sikkerhedsforholdene for arbejdstagere i sektorer, hvor der forekommer sort eller atypisk arbejde (især i nogle virksomheder inden for landbrug, industri og tjenesteydelser), eller som udfører fjernarbejde, selvstændigt arbejde eller tjenesteydelser til husholdninger. |
| --- | --- |

2.5.

Skønt der er opnået nogle gode resultater med EU's arbejdsmiljøstrategi 2007-12 (1) i form af en præcisering af EU-reglerne og en mere aktiv deltagelse fra medlemsstaternes side i gennemførelsen af strategien, er det en kendsgerning, at målet om at reducere forekomsten af arbejdsrelaterede sygdomme ikke er nået, og at SMV'ernes indsats stadig er meget utilstrækkelig, idet de har store vanskeligheder med at overholde forskrifterne på grund af mangel på finansielle ressourcer og teknisk og menneskelig kapacitet. Til de negative aspekter føjer sig, at forebyggelsen af arbejdsrelaterede sygdomme ikke er god nok, og at der savnes statistiske data og overvågning, større interesse for samspillet mellem arbejdsmiljø og miljø og kemikalier samt større inddragelse af arbejdsmarkedets parter. Der er et endnu ringere kendskab til sundheds- og sikkerhedsforholdene for arbejdstagere i sektorer, hvor der forekommer sort eller atypisk arbejde (især i nogle virksomheder inden for landbrug, industri og tjenesteydelser), eller som udfører fjernarbejde, selvstændigt arbejde eller tjenesteydelser til husholdninger.

| 2.6. | Der peges på, at de seneste års fald i antallet af arbejdsulykker i Europa måske til dels kan skyldes nedgangen i beskæftigelsen i sektorer, som er særligt udsatte for store risici, idet der i medlemsstaterne generelt er foretaget store nedskæringer på arbejdsmiljøområdet, som især er gået ud over aktiviteter relateret til lovgivning, tilsyn og forebyggelse. |
| --- | --- |

2.6.

Der peges på, at de seneste års fald i antallet af arbejdsulykker i Europa måske til dels kan skyldes nedgangen i beskæftigelsen i sektorer, som er særligt udsatte for store risici, idet der i medlemsstaterne generelt er foretaget store nedskæringer på arbejdsmiljøområdet, som især er gået ud over aktiviteter relateret til lovgivning, tilsyn og forebyggelse.

| 2.7. | EØSU er enigt i oversigten over de primære udfordringer, der er fælles i Unionen, og opfordrer Kommissionen til, at den tager initiativ til håndfaste politikker og foranstaltninger for at imødegå dem. De nævnte udfordringer er: forbedring af medlemsstaternes gennemførelse af effektive risikoforebyggelsesforanstaltninger gennem fremme af SMV'ernes kapacitet, bedre forebyggelse af arbejdsrelaterede sygdomme gennem imødegåelse af eksisterende og nye risici samt risici i fremvækst og endelig en sammenhængende og effektiv håndtering af de demografiske forandringer. |
| --- | --- |

2.7.

EØSU er enigt i oversigten over de primære udfordringer, der er fælles i Unionen, og opfordrer Kommissionen til, at den tager initiativ til håndfaste politikker og foranstaltninger for at imødegå dem. De nævnte udfordringer er: forbedring af medlemsstaternes gennemførelse af effektive risikoforebyggelsesforanstaltninger gennem fremme af SMV'ernes kapacitet, bedre forebyggelse af arbejdsrelaterede sygdomme gennem imødegåelse af eksisterende og nye risici samt risici i fremvækst og endelig en sammenhængende og effektiv håndtering af de demografiske forandringer.

| 2.8. | Hvis medlemsstaternes samordnede indsats fører til færre arbejdsrelaterede sygdomme og færre arbejdsulykker, vil dette også beskytte investeringerne i menneskelige ressourcer ved at forhindre øgede sundhedsydelser og sociale omkostninger og derigennem fremme et europæisk velfærdssamfund. |
| --- | --- |

2.8.

Hvis medlemsstaternes samordnede indsats fører til færre arbejdsrelaterede sygdomme og færre arbejdsulykker, vil dette også beskytte investeringerne i menneskelige ressourcer ved at forhindre øgede sundhedsydelser og sociale omkostninger og derigennem fremme et europæisk velfærdssamfund.

3.   Baggrund for EU-strategien for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2014-2020

| 3.1. | Værdige sundheds- og sikkerhedsforhold på arbejdspladsen i tråd med Europa 2020-strategien kan bidrage betydeligt til en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Strategirammen og EU-lovgivningen er sammen med de nationale strategier og regler en garanti for beskyttelsen af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed. EØSU beklager, at denne meddelelse kommer så sent, og at der ikke er taget hensyn til forslagene i den udtalelse, som blev enstemmigt vedtaget af Det Rådgivende Udvalg For Sikkerhed, Hygiejne Og Sundhedsbeskyttelse På Arbejdspladsen, som repræsenterer de forskellige interesser i EU. |
| --- | --- |

3.1.

Værdige sundheds- og sikkerhedsforhold på arbejdspladsen i tråd med Europa 2020-strategien kan bidrage betydeligt til en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Strategirammen og EU-lovgivningen er sammen med de nationale strategier og regler en garanti for beskyttelsen af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed. EØSU beklager, at denne meddelelse kommer så sent, og at der ikke er taget hensyn til forslagene i den udtalelse, som blev enstemmigt vedtaget af Det Rådgivende Udvalg For Sikkerhed, Hygiejne Og Sundhedsbeskyttelse På Arbejdspladsen, som repræsenterer de forskellige interesser i EU.

| 3.2. | EØSU noterer, at Kommissionens meddelelse ikke stiller i udsigt, at der vil komme gang i lovgivningsarbejdet, især vedrørende muskel- og knogleproblemer og revisionen af det gældende direktiv om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer. EØSU konstaterer også, at der intet siges om etableringen af et lovgrundlag for foregribelse af forandringer, hvilket Europa-Parlamentet også har efterlyst. EØSU opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at rette op på disse forhold. |
| --- | --- |

3.2.

EØSU noterer, at Kommissionens meddelelse ikke stiller i udsigt, at der vil komme gang i lovgivningsarbejdet, især vedrørende muskel- og knogleproblemer og revisionen af det gældende direktiv om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer. EØSU konstaterer også, at der intet siges om etableringen af et lovgrundlag for foregribelse af forandringer, hvilket Europa-Parlamentet også har efterlyst. EØSU opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at rette op på disse forhold.

| 3.3. | EØSU, som i sin tid bifaldt målet om at reducere antallet af arbejdsulykker med 25 % (2), må beklage, at der overhovedet ikke sættes tal på dette mål for perioden 2014-2020. EØSU kritiserede også manglen på »et sammenligneligt mål for at mindske arbejdsrelaterede sygdomme«, hvilket beklageligvis også er tilfældet i denne meddelelse. Det anses for afgørende at udvikle europæiske statistiske værktøjer vedrørende arbejdsulykker, arbejdsrelaterede sygdomme og udsættelse for de forskellige arbejdsrelaterede risici. |
| --- | --- |

3.3.

EØSU, som i sin tid bifaldt målet om at reducere antallet af arbejdsulykker med 25 % (2), må beklage, at der overhovedet ikke sættes tal på dette mål for perioden 2014-2020. EØSU kritiserede også manglen på »et sammenligneligt mål for at mindske arbejdsrelaterede sygdomme«, hvilket beklageligvis også er tilfældet i denne meddelelse. Det anses for afgørende at udvikle europæiske statistiske værktøjer vedrørende arbejdsulykker, arbejdsrelaterede sygdomme og udsættelse for de forskellige arbejdsrelaterede risici.

| 3.4. | En bedre gennemførelse af de europæiske og nationale regler og lovgivning er en nødvendighed, som der er bred tilslutning til blandt arbejdsmarkedets parter og i samfundet. EØSU anser det for bydende nødvendigt at styrke mikrovirksomhedernes og SMV'ernes kapacitet til at gennemføre effektive risikoforebyggende foranstaltninger med henblik på overholdelse af lovgivningen. Der er her tale om prioriterede tiltag, som kræver, at der via offentlige politikker ydes større incitamenter, støtte og individuel teknisk rådgivning. |
| --- | --- |

3.4.

En bedre gennemførelse af de europæiske og nationale regler og lovgivning er en nødvendighed, som der er bred tilslutning til blandt arbejdsmarkedets parter og i samfundet. EØSU anser det for bydende nødvendigt at styrke mikrovirksomhedernes og SMV'ernes kapacitet til at gennemføre effektive risikoforebyggende foranstaltninger med henblik på overholdelse af lovgivningen. Der er her tale om prioriterede tiltag, som kræver, at der via offentlige politikker ydes større incitamenter, støtte og individuel teknisk rådgivning.

| 3.5. | De teknologiske innovationer og de nye former for tilrettelæggelse af arbejdet, især de nye ordninger for atypisk beskæftigelse, skaber nye situationer med nye udfordringer, men også nye risici, som endnu ikke er ordentligt påvist. Påvisningen og forebyggelsen af disse risici og definitionen af nuværende og nye arbejdsrelaterede sygdomme er uopsættelige opgaver. Det er afgørende og presserende at finde løsninger på de identificerede risici ved at opdatere den gældende lovgivning eller indføre ny lovgivning. |
| --- | --- |

3.5.

De teknologiske innovationer og de nye former for tilrettelæggelse af arbejdet, især de nye ordninger for atypisk beskæftigelse, skaber nye situationer med nye udfordringer, men også nye risici, som endnu ikke er ordentligt påvist. Påvisningen og forebyggelsen af disse risici og definitionen af nuværende og nye arbejdsrelaterede sygdomme er uopsættelige opgaver. Det er afgørende og presserende at finde løsninger på de identificerede risici ved at opdatere den gældende lovgivning eller indføre ny lovgivning.

| 3.6. | Den længere forventede levetid forandrer den europæiske befolknings demografiske struktur og betyder ikke automatisk en længere middellevetid med et godt helbred. Arbejdsvilkårene har en stor indvirkning på helbredsproblemerne, som ofte forværres med alderen, især på grund af den akkumulerede effekt af visse arbejdsrelaterede risici. Bedre forebyggelse lige fra begyndelsen af arbejdslivet og igennem hele arbejdslivet bidrager til at overvinde de udfordringer, som den demografiske udvikling indebærer. Desuden er det vigtigt at finansiere national og europæisk forskning for at afdække de grundlæggende spørgsmål på dette område. |
| --- | --- |

3.6.

Den længere forventede levetid forandrer den europæiske befolknings demografiske struktur og betyder ikke automatisk en længere middellevetid med et godt helbred. Arbejdsvilkårene har en stor indvirkning på helbredsproblemerne, som ofte forværres med alderen, især på grund af den akkumulerede effekt af visse arbejdsrelaterede risici. Bedre forebyggelse lige fra begyndelsen af arbejdslivet og igennem hele arbejdslivet bidrager til at overvinde de udfordringer, som den demografiske udvikling indebærer. Desuden er det vigtigt at finansiere national og europæisk forskning for at afdække de grundlæggende spørgsmål på dette område.

| 3.7. | EØSU mener, at arbejdstagernes usikkerhed og de atypiske ansættelsesforhold er blevet forværret i EU, og at den økonomiske krise har fået nogle medlemsstater og nogle socialt uansvarlige virksomheder til at foretage væsentlige nedskæringer i de aktiviteter, der vedrører arbejdsmiljøet. Denne situation er uacceptabel. |
| --- | --- |

3.7.

EØSU mener, at arbejdstagernes usikkerhed og de atypiske ansættelsesforhold er blevet forværret i EU, og at den økonomiske krise har fået nogle medlemsstater og nogle socialt uansvarlige virksomheder til at foretage væsentlige nedskæringer i de aktiviteter, der vedrører arbejdsmiljøet. Denne situation er uacceptabel.

| 3.8. | På den anden side skal det retfærdigvis også fremhæves, at nogle virksomheder helt frivilligt og uden at være lovmæssigt forpligtet har udviklet foranstaltninger til forbedring af deres ansattes sundhed, sikkerhed og velbefindende. Disse virksomheders udvisning af socialt ansvar fortjener anerkendelse og støtte fra Kommissionen og medlemsstaterne med det mål at udbrede en socialt og miljømæssigt ansvarlig holdning i erhvervslivet i hele Europa. |
| --- | --- |

3.8.

På den anden side skal det retfærdigvis også fremhæves, at nogle virksomheder helt frivilligt og uden at være lovmæssigt forpligtet har udviklet foranstaltninger til forbedring af deres ansattes sundhed, sikkerhed og velbefindende. Disse virksomheders udvisning af socialt ansvar fortjener anerkendelse og støtte fra Kommissionen og medlemsstaterne med det mål at udbrede en socialt og miljømæssigt ansvarlig holdning i erhvervslivet i hele Europa.

| 3.9. | EU har gennem lang tid kæmpet med økonomisk stagnation og høj arbejdsløshed. Arbejdsløshed er et særligt arbejdsmedicinsk område, eftersom den i nogle tilfælde er ledsaget af psykiske lidelser. Ligeledes er arbejdstagerne på det sorte arbejdsmarked mere udsatte for høje risici for arbejdsulykker. EØSU er overbevist om, at sammen med investeringer i infrastruktur er forbedringen af levevilkårene især på arbejdsmiljøområdet et meget vigtigt bidrag til bæredygtig økonomisk vækst, fremme af kvalitetsbeskæftigelse og social samhørighed. |
| --- | --- |

3.9.

EU har gennem lang tid kæmpet med økonomisk stagnation og høj arbejdsløshed. Arbejdsløshed er et særligt arbejdsmedicinsk område, eftersom den i nogle tilfælde er ledsaget af psykiske lidelser. Ligeledes er arbejdstagerne på det sorte arbejdsmarked mere udsatte for høje risici for arbejdsulykker. EØSU er overbevist om, at sammen med investeringer i infrastruktur er forbedringen af levevilkårene især på arbejdsmiljøområdet et meget vigtigt bidrag til bæredygtig økonomisk vækst, fremme af kvalitetsbeskæftigelse og social samhørighed.

4.   Generelle bemærkninger

| 4.1. | En omfattende ramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og reel gennemførelse heraf i hele EU er nødvendig for at sikre bæredygtig økonomisk vækst. Størstedelen af respondenterne i den offentlige høring, som EU har lanceret (3), bekræftede det nødvendige i yderligere koordination på EU-plan (93 % de adspurgte) og støttede målet om at sikre en høj grad af overholdelse af arbejdsmiljøprincipperne, uanset virksomhedens størrelse. |
| --- | --- |

4.1.

En omfattende ramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og reel gennemførelse heraf i hele EU er nødvendig for at sikre bæredygtig økonomisk vækst. Størstedelen af respondenterne i den offentlige høring, som EU har lanceret (3), bekræftede det nødvendige i yderligere koordination på EU-plan (93 % de adspurgte) og støttede målet om at sikre en høj grad af overholdelse af arbejdsmiljøprincipperne, uanset virksomhedens størrelse.

| 4.2. | Selv om der er sket visse forbedringer i de seneste år i en række medlemsstater, især hvad angår arbejdsulykker, hvilket muligvis også til dels skyldes et lavere beskæftigelsesniveau, er der ikke nogen udbredt forebyggelseskultur i EU. SMV'er har problemer med ressourcer og kapacitet, hvilket kun kan løses ved, at offentlige myndigheder gennemfører foranstaltninger inden for oplysning, uddannelse, teknisk støtte og rådgivning. Sådanne offentlige foranstaltninger bør modsvare behovene i de forskellige sektorer og være specifikke for hver enkelt sektor. |
| --- | --- |

4.2.

Selv om der er sket visse forbedringer i de seneste år i en række medlemsstater, især hvad angår arbejdsulykker, hvilket muligvis også til dels skyldes et lavere beskæftigelsesniveau, er der ikke nogen udbredt forebyggelseskultur i EU. SMV'er har problemer med ressourcer og kapacitet, hvilket kun kan løses ved, at offentlige myndigheder gennemfører foranstaltninger inden for oplysning, uddannelse, teknisk støtte og rådgivning. Sådanne offentlige foranstaltninger bør modsvare behovene i de forskellige sektorer og være specifikke for hver enkelt sektor.

| 4.3. | Arbejdstagerrepræsentanters inddragelse i håndteringen af arbejdsrelaterede risici i virksomhederne og på arbejdspladsen er et vigtigt element i den sociale dialog. Finansiel støtte til virksomheder bør ydes på betingelse af, at de respekterer standarderne for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. De erfaringer, der er gjort i forskellige lande, viser betydningen af arbejdsmarkedsaftaler, da de gør det muligt at skabe regionale eller sektorielle repræsentationsformer, befordrer den sociale dialog og fremmer forebyggelse. |
| --- | --- |

4.3.

Arbejdstagerrepræsentanters inddragelse i håndteringen af arbejdsrelaterede risici i virksomhederne og på arbejdspladsen er et vigtigt element i den sociale dialog. Finansiel støtte til virksomheder bør ydes på betingelse af, at de respekterer standarderne for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. De erfaringer, der er gjort i forskellige lande, viser betydningen af arbejdsmarkedsaftaler, da de gør det muligt at skabe regionale eller sektorielle repræsentationsformer, befordrer den sociale dialog og fremmer forebyggelse.

| 4.4. | Der er utilstrækkelig koordination mellem de forskellige offentlige tjenester, som beskæftiger sig med sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. Der konstateres en vis ineffektivitet og/eller underudnyttelse af mekanismer for inddragelse af arbejdsmarkedsparterne på alle niveauer i forhandlinger om og etablering af sektorspecifikke aftaler. Forbedringer på dette område er vigtige. Et mere systematisk samarbejde mellem det offentlige sundhedsvæsen og de forebyggende tjenester på arbejdspladserne vil bidrage til en bedre forebyggelse og muliggøre en mere effektiv konstatering af arbejdsrelaterede sygdomme. Der bør oprettes kvikskranker i medlemsstaterne for at lette forbindelserne mellem SMV'er og den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

4.4.

Der er utilstrækkelig koordination mellem de forskellige offentlige tjenester, som beskæftiger sig med sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. Der konstateres en vis ineffektivitet og/eller underudnyttelse af mekanismer for inddragelse af arbejdsmarkedsparterne på alle niveauer i forhandlinger om og etablering af sektorspecifikke aftaler. Forbedringer på dette område er vigtige. Et mere systematisk samarbejde mellem det offentlige sundhedsvæsen og de forebyggende tjenester på arbejdspladserne vil bidrage til en bedre forebyggelse og muliggøre en mere effektiv konstatering af arbejdsrelaterede sygdomme. Der bør oprettes kvikskranker i medlemsstaterne for at lette forbindelserne mellem SMV'er og den offentlige forvaltning.

| 4.5. | På grund af budgetmæssige vanskeligheder har de fleste medlemsstater reduceret de finansielle og menneskelige ressourcer i institutioner og organer, der beskæftiger sig med sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, herunder især arbejdstilsynene, som har måttet skære kraftigt ned på deres tilsyns-, støtte- og rådgivningsopgaver. EØSU opfordrer til, at denne helt uacceptable situation vendes, så meget mere som nye betydelige risici nu gør sig gældende, og arbejdstagernes leve- og sikkerhedsvilkår er forringet (øgede psykosociale risici, som delvis skyldes arbejdsløshed og usikre arbejdsvilkår). |
| --- | --- |

4.5.

På grund af budgetmæssige vanskeligheder har de fleste medlemsstater reduceret de finansielle og menneskelige ressourcer i institutioner og organer, der beskæftiger sig med sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, herunder især arbejdstilsynene, som har måttet skære kraftigt ned på deres tilsyns-, støtte- og rådgivningsopgaver. EØSU opfordrer til, at denne helt uacceptable situation vendes, så meget mere som nye betydelige risici nu gør sig gældende, og arbejdstagernes leve- og sikkerhedsvilkår er forringet (øgede psykosociale risici, som delvis skyldes arbejdsløshed og usikre arbejdsvilkår).

| 4.6. | Medlemsstaterne bør støtte og fremme kollektive forhandlinger og derved sikre arbejdsmarkedsparterne en vigtig og effektiv rolle i udformningen og gennemførelsen af arbejdsmiljøpolitikker og i forbindelse med fremme af et sikkert og sundt miljø i Europa. |
| --- | --- |

4.6.

Medlemsstaterne bør støtte og fremme kollektive forhandlinger og derved sikre arbejdsmarkedsparterne en vigtig og effektiv rolle i udformningen og gennemførelsen af arbejdsmiljøpolitikker og i forbindelse med fremme af et sikkert og sundt miljø i Europa.

| 4.7. | EØSU beklager de ringe fremskridt, der er gjort inden for europæisk statistik om sundhed og sikkerhed, og understreger det presserende nødvendige i ensartede definitioner og harmoniserede anerkendelses- og rapporteringssystemer i EU. |
| --- | --- |

4.7.

EØSU beklager de ringe fremskridt, der er gjort inden for europæisk statistik om sundhed og sikkerhed, og understreger det presserende nødvendige i ensartede definitioner og harmoniserede anerkendelses- og rapporteringssystemer i EU.

| 4.8. | EØSU er enigt med Kommissionen i, at inddragelse af arbejdsmarkedets parter på alle niveauer sikrer en effektiv udformning og gennemførelse af arbejdsmiljøpolitikker og -strategier. I den henseende bør de europæiske strukturerer for den sociale dialog og Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen spille en afgørende rolle. Kommissionen bør i fastlæggelsen af sine prioriteter tage større hensyn til dette udvalgs ofte enstemmigt vedtagne forslag. |
| --- | --- |

4.8.

EØSU er enigt med Kommissionen i, at inddragelse af arbejdsmarkedets parter på alle niveauer sikrer en effektiv udformning og gennemførelse af arbejdsmiljøpolitikker og -strategier. I den henseende bør de europæiske strukturerer for den sociale dialog og Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen spille en afgørende rolle. Kommissionen bør i fastlæggelsen af sine prioriteter tage større hensyn til dette udvalgs ofte enstemmigt vedtagne forslag.

| 4.9. | Hvad angår de rammeaftaler, der er indgået som led i den europæiske sociale dialog, opfordrer EØSU Kommissionen til straks at undersøge, om der er sikret repræsentativitet og overensstemmelse med EU-lovgivningen, og følgelig love at tage de nødvendige skridt til at sikre, at aftalerne bliver overholdt. |
| --- | --- |

4.9.

Hvad angår de rammeaftaler, der er indgået som led i den europæiske sociale dialog, opfordrer EØSU Kommissionen til straks at undersøge, om der er sikret repræsentativitet og overensstemmelse med EU-lovgivningen, og følgelig love at tage de nødvendige skridt til at sikre, at aftalerne bliver overholdt.

| 4.10. | EØSU opfordrer medlemsstaterne til at anvende Den Europæiske Socialfond og andre europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fonde) til at finansiere foranstaltninger til forbedring af arbejdsmiljøet. |
| --- | --- |

4.10.

EØSU opfordrer medlemsstaterne til at anvende Den Europæiske Socialfond og andre europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fonde) til at finansiere foranstaltninger til forbedring af arbejdsmiljøet.

| 4.11. | EØSU mener som Kommissionen, at det er nødvendigt nøjere at undersøge synergieffekterne mellem arbejdsmiljøpolitikken og den offentlige politik på andre områder. Udvalget er stærkt overbevist om, at der i de fleste medlemsstater stadig kun er gjort beskedne fremskridt på dette område. |
| --- | --- |

4.11.

EØSU mener som Kommissionen, at det er nødvendigt nøjere at undersøge synergieffekterne mellem arbejdsmiljøpolitikken og den offentlige politik på andre områder. Udvalget er stærkt overbevist om, at der i de fleste medlemsstater stadig kun er gjort beskedne fremskridt på dette område.

5.   Særlige bemærkninger

5.1.   Nationale strategier, håndhævelse af lovgivningen og kontrol

| 5.1.1. | EØSU er enigt med Kommissionen i nødvendigheden af, at medlemsstaterne i samråd med arbejdsmarkedets parter reviderer de nationale strategier i lyset af EU's nye strategiramme. Udvalget anbefaler imidlertid, at der foretages en indgående analyse af virkningerne af den tidligere nationale strategi. At arbejdsmarkedets parter har medansvar for strategien for 2014-2020 bør af alle medlemsstater anses for en nødvendighed, og der bør findes ensartede indikatorer og kriterier, som automatisk angiver, hvor stort dette medansvar er, og muliggør systematisk overvågning og evaluering. |
| --- | --- |

5.1.1.

EØSU er enigt med Kommissionen i nødvendigheden af, at medlemsstaterne i samråd med arbejdsmarkedets parter reviderer de nationale strategier i lyset af EU's nye strategiramme. Udvalget anbefaler imidlertid, at der foretages en indgående analyse af virkningerne af den tidligere nationale strategi. At arbejdsmarkedets parter har medansvar for strategien for 2014-2020 bør af alle medlemsstater anses for en nødvendighed, og der bør findes ensartede indikatorer og kriterier, som automatisk angiver, hvor stort dette medansvar er, og muliggør systematisk overvågning og evaluering.

| 5.1.2. | EØSU deler Kommissionens opfattelse af, at det er nødvendigt for medlemsstaterne i samarbejde med Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) at skabe en arbejdsmiljødatabase og afholde regelmæssige møder (mindst to gange om året) med inddragelse af EU-OSHA, Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen og Udvalget af Arbejdstilsynschefer (SLIC). |
| --- | --- |

5.1.2.

EØSU deler Kommissionens opfattelse af, at det er nødvendigt for medlemsstaterne i samarbejde med Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) at skabe en arbejdsmiljødatabase og afholde regelmæssige møder (mindst to gange om året) med inddragelse af EU-OSHA, Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen og Udvalget af Arbejdstilsynschefer (SLIC).

| 5.1.3. | Økonomisk og teknisk støtte til SMV'er i gennemførelsen af det interaktive risikoanalyseredskab (OIRA) og andre IT-baserede redskaber i medlemsstaterne bør betragtes som en nødvendighed og bør rettes mod prioriterede sektorer. Med henblik på at EU-OSHA kan spille en nøglerolle på dette felt, bør det tilføres flere finansielle og menneskelige ressourcer. EØSU beklager, der i medlemsstaterne kun gøres meget lidt brug af ESF til finansiering af uddannelsesaktiviteter. |
| --- | --- |

5.1.3.

Økonomisk og teknisk støtte til SMV'er i gennemførelsen af det interaktive risikoanalyseredskab (OIRA) og andre IT-baserede redskaber i medlemsstaterne bør betragtes som en nødvendighed og bør rettes mod prioriterede sektorer. Med henblik på at EU-OSHA kan spille en nøglerolle på dette felt, bør det tilføres flere finansielle og menneskelige ressourcer. EØSU beklager, der i medlemsstaterne kun gøres meget lidt brug af ESF til finansiering af uddannelsesaktiviteter.

| 5.1.4. | I kortlægningen af god praksis og formidlingen af særlig vejledning, især til SMV'er, bør der tages hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende i de enkelte sektorer, og til arten af erhvervsaktiviteterne. EU-OSHA bør styrke sin indsats på disse områder og fremme en forebyggelseskultur. |
| --- | --- |

5.1.4.

I kortlægningen af god praksis og formidlingen af særlig vejledning, især til SMV'er, bør der tages hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende i de enkelte sektorer, og til arten af erhvervsaktiviteterne. EU-OSHA bør styrke sin indsats på disse områder og fremme en forebyggelseskultur.

| 5.1.5. | Arbejdstilsynet i virksomhederne bør forbedres i en række medlemsstater, navnlig inden for information, rådgivning, risici i fremvækst, fremme af overholdelsen af lovgivningen og afdækning af og afskrækkelse fra sort arbejde. Med dette for øje er det afgørende vigtigt at styrke arbejdstilsynets menneskelige og finansielle ressourcer. |
| --- | --- |

5.1.5.

Arbejdstilsynet i virksomhederne bør forbedres i en række medlemsstater, navnlig inden for information, rådgivning, risici i fremvækst, fremme af overholdelsen af lovgivningen og afdækning af og afskrækkelse fra sort arbejde. Med dette for øje er det afgørende vigtigt at styrke arbejdstilsynets menneskelige og finansielle ressourcer.

| 5.1.6. | EØSU støtter foranstaltningerne til evaluering af programmet for udveksling/uddannelse af arbejdsinspektører og indsatsen for at styrke samarbejdet mellem arbejdstilsynene inden for Udvalget af Arbejdstilsynschefer. |
| --- | --- |

5.1.6.

EØSU støtter foranstaltningerne til evaluering af programmet for udveksling/uddannelse af arbejdsinspektører og indsatsen for at styrke samarbejdet mellem arbejdstilsynene inden for Udvalget af Arbejdstilsynschefer.

| 5.1.7. | EØSU er enigt med Udvalget af Arbejdstilsynschefer i, at arbejdsmiljøspørgsmål, især muskel- og knogleproblemer, sygdomme med lang latenstid (arbejdsbetingede kræftsygdomme og kroniske lidelser som f.eks. arbejdsbetingede lungesygdomme), ordentlig gennemførelse af REACH og arbejdsrelaterede psykologiske risici, hører til EU's strategiske prioriteter (4). Hvad angår SMV'er vil det endvidere være hensigtsmæssigt at forbedre kompetencerne på sundheds- og sikkerhedsområdet, styrke overholdelsen af arbejdsmiljøkravene, stille lettilgængelig og opdateret information og vejledning til rådighed og sikre, at de store virksomheder bærer deres ansvar med hensyn til at forbedre resultaterne i de SMV'er, som de samarbejder med. |
| --- | --- |

5.1.7.

EØSU er enigt med Udvalget af Arbejdstilsynschefer i, at arbejdsmiljøspørgsmål, især muskel- og knogleproblemer, sygdomme med lang latenstid (arbejdsbetingede kræftsygdomme og kroniske lidelser som f.eks. arbejdsbetingede lungesygdomme), ordentlig gennemførelse af REACH og arbejdsrelaterede psykologiske risici, hører til EU's strategiske prioriteter (4). Hvad angår SMV'er vil det endvidere være hensigtsmæssigt at forbedre kompetencerne på sundheds- og sikkerhedsområdet, styrke overholdelsen af arbejdsmiljøkravene, stille lettilgængelig og opdateret information og vejledning til rådighed og sikre, at de store virksomheder bærer deres ansvar med hensyn til at forbedre resultaterne i de SMV'er, som de samarbejder med.

5.2.   Forenkling af lovgivningen

| 5.2.1. | EØSU mener, at en eventuel forenkling af gældende lovgivning ikke på nogen måde må gå ud over de nuværende niveauer for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen eller bremse den fortsatte forbedring heraf. EU's offentlige høring herom viser divergerende meninger mellem arbejdsmarkedets parter om den forenkling af den gældende lovgivning, som skal indgå i EU's nye politikinstrument: 73,4 % af arbejdstagerorganisationerne erklærer sig imod en sådan forenkling, mens knap 4,3 % af arbejdsgiverorganisationerne er imod (5). Blandt respondenterne (i alt 523) gik 40,5 % ind for en forenkling, 46,1 % gik imod og 13,4 % var hverken for eller i mod. Ikke desto mindre mener EØSU, at virksomhedernes administrative byrder kunne reduceres, men uden at det på noget tidspunkt må gå ud over arbejdstagernes sundhed og sikkerhed. |
| --- | --- |

5.2.1.

EØSU mener, at en eventuel forenkling af gældende lovgivning ikke på nogen måde må gå ud over de nuværende niveauer for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen eller bremse den fortsatte forbedring heraf. EU's offentlige høring herom viser divergerende meninger mellem arbejdsmarkedets parter om den forenkling af den gældende lovgivning, som skal indgå i EU's nye politikinstrument: 73,4 % af arbejdstagerorganisationerne erklærer sig imod en sådan forenkling, mens knap 4,3 % af arbejdsgiverorganisationerne er imod (5). Blandt respondenterne (i alt 523) gik 40,5 % ind for en forenkling, 46,1 % gik imod og 13,4 % var hverken for eller i mod. Ikke desto mindre mener EØSU, at virksomhedernes administrative byrder kunne reduceres, men uden at det på noget tidspunkt må gå ud over arbejdstagernes sundhed og sikkerhed.

| 5.2.2. | Det er værd at bemærke, at ifølge rapporten om virksomhedsundersøgelsen af nye arbejdsmiljørisici og risici i fremvækst (ESNER) er de vigtigste årsager til, at virksomheder tager fat på spørgsmålet om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen »opfyldelse af retlige forpligtelser« (90 %), »pres fra arbejdstagerne« (76 %) og »pres fra arbejdsinspektørerne« (60 %). Til sammen har disse faktorer lagt betydeligt pres på virksomhederne. Til gengæld viser undersøgelsen, at blandt de virksomheder, som ikke fører regelmæssige sikkerhedstilsyn, angiver kun 37 % »meget komplekse retlige forpligtelser« som årsag til ikke at gøre noget. |
| --- | --- |

5.2.2.

Det er værd at bemærke, at ifølge rapporten om virksomhedsundersøgelsen af nye arbejdsmiljørisici og risici i fremvækst (ESNER) er de vigtigste årsager til, at virksomheder tager fat på spørgsmålet om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen »opfyldelse af retlige forpligtelser« (90 %), »pres fra arbejdstagerne« (76 %) og »pres fra arbejdsinspektørerne« (60 %). Til sammen har disse faktorer lagt betydeligt pres på virksomhederne. Til gengæld viser undersøgelsen, at blandt de virksomheder, som ikke fører regelmæssige sikkerhedstilsyn, angiver kun 37 % »meget komplekse retlige forpligtelser« som årsag til ikke at gøre noget.

| 5.2.3. | EØSU anbefaler, at en kortlægning af mulige forenklinger og/eller en mindskelse af unødvendige administrative byrder for virksomhederne i kølvandet på en analyse af den gældende lovgivning bør være resultatet af grundige debatter og forhandlinger med inddragelse af arbejdsmarkedets parter på alle niveauer. Udvalget henleder opmærksomheden på artikel 153 i traktaten, som bestemmer, at EU i sin lovgivning etablerer minimumsforskrifter og bemyndiger medlemsstaterne til at opretholde eller vedtage regler, der sikrer bedre beskyttelse af arbejdstagerne. Dette bidrager til hurtigere fremskridt og gør det muligt at fremskynde europæiske initiativer, som det blev vist med forbuddet mod asbest i en lang række medlemsstater, inden Kommissionen vedtog en lignende afgørelse herom. |
| --- | --- |

5.2.3.

EØSU anbefaler, at en kortlægning af mulige forenklinger og/eller en mindskelse af unødvendige administrative byrder for virksomhederne i kølvandet på en analyse af den gældende lovgivning bør være resultatet af grundige debatter og forhandlinger med inddragelse af arbejdsmarkedets parter på alle niveauer. Udvalget henleder opmærksomheden på artikel 153 i traktaten, som bestemmer, at EU i sin lovgivning etablerer minimumsforskrifter og bemyndiger medlemsstaterne til at opretholde eller vedtage regler, der sikrer bedre beskyttelse af arbejdstagerne. Dette bidrager til hurtigere fremskridt og gør det muligt at fremskynde europæiske initiativer, som det blev vist med forbuddet mod asbest i en lang række medlemsstater, inden Kommissionen vedtog en lignende afgørelse herom.

5.3.   Nye risici og risici i fremvækst

| 5.3.1. | Det er særdeles vigtigt at uddybe den videnskabelige viden om nye risici for at forebygge arbejdsbetingede sygdomme og erhvervssygdomme, og indsatsen bør her koncentreres på EU-niveau. Det er nødvendigt med omfattende samarbejde/koordination mellem de forskellige europæiske og nationale institutioner for at finde frem til passende metoder til at fastlægge strategier og lovgivningsforanstaltninger til håndtering af nye risici og risici i fremvækst. På baggrund af de institutioner, der allerede findes, ser EØSU ikke noget behov for at oprette et nyt uafhængigt videnskabeligt rådgivningsorgan. |
| --- | --- |

5.3.1.

Det er særdeles vigtigt at uddybe den videnskabelige viden om nye risici for at forebygge arbejdsbetingede sygdomme og erhvervssygdomme, og indsatsen bør her koncentreres på EU-niveau. Det er nødvendigt med omfattende samarbejde/koordination mellem de forskellige europæiske og nationale institutioner for at finde frem til passende metoder til at fastlægge strategier og lovgivningsforanstaltninger til håndtering af nye risici og risici i fremvækst. På baggrund af de institutioner, der allerede findes, ser EØSU ikke noget behov for at oprette et nyt uafhængigt videnskabeligt rådgivningsorgan.

| 5.3.2. | EØSU har systematisk understreget det nødvendige i at sikre bedre arbejdsmiljøforhold for specifikke arbejdstagergrupper (unge, kvinder, ældre arbejdstagere, migranter, arbejdstagere med atypiske ansættelseskontrakter og handicappede arbejdstagere) og tackle de nye problemer, der skyldes ændringer i arbejdstilrettelæggelsen (navnlig stress og mentale lidelser) — problemer, som er almindelig anerkendt af medlemsstaterne, arbejdsmarkedsparterne og samfundet. Udvalget mener, at der bør tages fat på disse problemer, da de tager til og har økonomiske og sociale omkostninger. Det må understreges, at kønsaspektet gør det muligt at samordne arbejdsmiljøpolitikken med fremskridt på ligestillingsområdet. |
| --- | --- |

5.3.2.

EØSU har systematisk understreget det nødvendige i at sikre bedre arbejdsmiljøforhold for specifikke arbejdstagergrupper (unge, kvinder, ældre arbejdstagere, migranter, arbejdstagere med atypiske ansættelseskontrakter og handicappede arbejdstagere) og tackle de nye problemer, der skyldes ændringer i arbejdstilrettelæggelsen (navnlig stress og mentale lidelser) — problemer, som er almindelig anerkendt af medlemsstaterne, arbejdsmarkedsparterne og samfundet. Udvalget mener, at der bør tages fat på disse problemer, da de tager til og har økonomiske og sociale omkostninger. Det må understreges, at kønsaspektet gør det muligt at samordne arbejdsmiljøpolitikken med fremskridt på ligestillingsområdet.

5.4.   Statistiske oplysninger

| 5.4.1. | Den alvorlige mangel på pålidelige, aktuelle og sammenlignelige statistiske oplysninger på EU-plan er et af de mest presserende problemer på arbejdsmiljøområdet. Der skal findes en løsning på denne beklagelige situation, som af uforklarlige årsager har stået på i årevis. EØSU støtter Kommissionens indsats for at overvinde disse vanskeligheder, som Kommissionen og medlemsstaterne bør prioritere højt, da de, hvis de ønsker det, kan udvikle mere detaljeret statistik, der tager hensyn til nationale forhold. Samarbejde med WHO om udvidelse af ICD-10-data (Den Internationale Sygdomsklassifikation) kunne gøre det muligt at anvende databaser inden for sundhedssektoren, hvilket ville kunne føre til en hurtigere og mere effektiv dataindsamling. |
| --- | --- |

5.4.1.

Den alvorlige mangel på pålidelige, aktuelle og sammenlignelige statistiske oplysninger på EU-plan er et af de mest presserende problemer på arbejdsmiljøområdet. Der skal findes en løsning på denne beklagelige situation, som af uforklarlige årsager har stået på i årevis. EØSU støtter Kommissionens indsats for at overvinde disse vanskeligheder, som Kommissionen og medlemsstaterne bør prioritere højt, da de, hvis de ønsker det, kan udvikle mere detaljeret statistik, der tager hensyn til nationale forhold. Samarbejde med WHO om udvidelse af ICD-10-data (Den Internationale Sygdomsklassifikation) kunne gøre det muligt at anvende databaser inden for sundhedssektoren, hvilket ville kunne føre til en hurtigere og mere effektiv dataindsamling.

| 5.4.2. | EØSU beklager afbrydelsen af den statistiske behandling af EU-data om erhvervssygdomme og opfordrer til, at de statistiske undersøgelser af den erhvervsmæssige eksponering for kræftfremkaldende stoffer genoptages, som det var tilfældet med CAREX-projektet, der blev udviklet i 1990'erne. EØSU bifalder Kommissionens seneste indsats for at skabe en database og udvikle en model til vurdering af den erhvervsmæssige eksponering for en række farlige kemiske produkter i EU's medlemsstater og i EFTA/EØS (HAZCHEM-projektet). |
| --- | --- |

5.4.2.

EØSU beklager afbrydelsen af den statistiske behandling af EU-data om erhvervssygdomme og opfordrer til, at de statistiske undersøgelser af den erhvervsmæssige eksponering for kræftfremkaldende stoffer genoptages, som det var tilfældet med CAREX-projektet, der blev udviklet i 1990'erne. EØSU bifalder Kommissionens seneste indsats for at skabe en database og udvikle en model til vurdering af den erhvervsmæssige eksponering for en række farlige kemiske produkter i EU's medlemsstater og i EFTA/EØS (HAZCHEM-projektet).

5.5.   Samarbejde med internationale institutioner.

| 5.5.1. | EØSU mener, at et styrket samarbejde med internationale organisationer, herunder især ILO, WHO og OECD, bør prioriteres for at reducere erhvervsulykker og -sygdomme på globalt plan. |
| --- | --- |

5.5.1.

EØSU mener, at et styrket samarbejde med internationale organisationer, herunder især ILO, WHO og OECD, bør prioriteres for at reducere erhvervsulykker og -sygdomme på globalt plan.

| 5.5.2. | Opmærksomheden bør især rettes mod mangler på arbejdsmiljøområdet i den globale forsyningskæde for på denne måde at bidrage til sikrere arbejdspladser ikke kun i Europa, men på alle kontinenter. Dette spørgsmål bør indgå i EU's aftaler, så det sikres, at partnerlandene overholder ILO's konventioner og anbefalinger. EØSU henviser til sine tidligere udtalelser om asbest og anmoder Kommissionen om at indtage en klar holdning med hensyn til at opnå et globalt forbud mod asbest. |
| --- | --- |

5.5.2.

Opmærksomheden bør især rettes mod mangler på arbejdsmiljøområdet i den globale forsyningskæde for på denne måde at bidrage til sikrere arbejdspladser ikke kun i Europa, men på alle kontinenter. Dette spørgsmål bør indgå i EU's aftaler, så det sikres, at partnerlandene overholder ILO's konventioner og anbefalinger. EØSU henviser til sine tidligere udtalelser om asbest og anmoder Kommissionen om at indtage en klar holdning med hensyn til at opnå et globalt forbud mod asbest.

| 5.5.3. | Udvalget opfordrer medlemsstaterne til at følge internationale standarder og konventioner, og anmoder Kommissionen om at udarbejde regelmæssige rapporter om medlemsstaternes overholdelse heraf. |
| --- | --- |

5.5.3.

Udvalget opfordrer medlemsstaterne til at følge internationale standarder og konventioner, og anmoder Kommissionen om at udarbejde regelmæssige rapporter om medlemsstaternes overholdelse heraf.

Bruxelles, den 11. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  I perioden 2007 til 2011 kunne der i EU konstateres et fald på 27,9 % i incidensraten for ulykker, som medfører mere end tre dages fravær.

1

(2)  Se EUT C 224 af 30.8.2008, s. 88-94.

2

(3)  »Public consultation on the new occupational health and safety policy framework«, Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, juni 2014.

3

(4)  »EU strategic priorities 2013-2020«, Doc. 2091_EN, februar 2012.

4

(5)  »Public consultation on the new occupational health and safety policy framework«, juni 2014.

5

---

BILAG

til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

Følgende ændringsforslag, som fik tilslutning fra over en fjerdedel af de afgivne stemmer, blev forkastet under debatten:

Punkt 1.8

Ændres som følger:

| | »EØSU mener, at inddragelsen af arbejdstagerne og arbejdsmarkedets parter på alle niveauer og på arbejdspladsen er afgørende for en effektiv iværksættelse af strategien. Udvalget opfordrer Kommissionen til at uddybe forhandlingerne med og høringen af arbejdsmarkedets parter og udvikle samordnede tiltag. Medlemsstaterne bør fremme den
  tilskynde til sociale dialog mellem arbejdsgivere og arbejdstagerrepræsentanter om sundheds- og sikkerhedsspørgsmål
  og kollektive forhandlinger.« |
| --- | --- |

»EØSU mener, at inddragelsen af arbejdstagerne og arbejdsmarkedets parter på alle niveauer og på arbejdspladsen er afgørende for en effektiv iværksættelse af strategien. Udvalget opfordrer Kommissionen til at uddybe forhandlingerne med og høringen af arbejdsmarkedets parter og udvikle samordnede tiltag. Medlemsstaterne bør fremme den
  tilskynde til sociale dialog mellem arbejdsgivere og arbejdstagerrepræsentanter om sundheds- og sikkerhedsspørgsmål
  og kollektive forhandlinger.«

Afstemningsresultat

| Stemmer for | : | 66 |
| --- | --- | --- |
| Stemmer imod | : | 143 |
| Stemmer hverken for eller imod | : | 17 |

Stemmer for

:

66

Stemmer imod

:

143

Stemmer hverken for eller imod

:

17

Punkt 3.2

Ændres som følger:

| | »EØSU noterer, at Kommissionens meddelelse ikke stiller i udsigt, at der vil komme gang i lovgivningsarbejdet, især vedrørende muskel- og knogleproblemer og revisionen af det gældende direktiv om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer. EØSU konstaterer også, at der intet siges om etableringen af et lovgrundlag for foregribelse af forandringer, hvilket Europa-Parlamentet også har efterlyst. EØSU opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at rette op på disse forhold.« |
| --- | --- |

»EØSU noterer, at Kommissionens meddelelse ikke stiller i udsigt, at der vil komme gang i lovgivningsarbejdet, især vedrørende muskel- og knogleproblemer og revisionen af det gældende direktiv om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer. EØSU konstaterer også, at der intet siges om etableringen af et lovgrundlag for foregribelse af forandringer, hvilket Europa-Parlamentet også har efterlyst. EØSU opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at rette op på disse forhold.«

Afstemningsresultat

| Stemmer for | : | 60 |
| --- | --- | --- |
| Stemmer imod | : | 141 |
| Stemmer hverken for eller imod | : | 13 |

Stemmer for

:

60

Stemmer imod

:

141

Stemmer hverken for eller imod

:

13

Punkt 3.5

Ændres som følger:

| | »De teknologiske innovationer og de nye former for tilrettelæggelse af arbejdet, især de nye ordninger for atypisk beskæftigelse, skaber nye situationer med nye udfordringer, men undertiden også visse nye risici, som endnu ikke er ordentligt påvist. Påvisningen og forebyggelsen af disse risici og definitionen af nuværende og nye arbejdsrelaterede sygdomme er uopsættelige opgaver. Det er afgørende og presserende at finde løsninger på de identificerede risici ved at
  og opdatere den gældende lovgivning eller indføre ny lovgivning.« |
| --- | --- |

»De teknologiske innovationer og de nye former for tilrettelæggelse af arbejdet, især de nye ordninger for atypisk beskæftigelse, skaber nye situationer med nye udfordringer, men undertiden også visse nye risici, som endnu ikke er ordentligt påvist. Påvisningen og forebyggelsen af disse risici og definitionen af nuværende og nye arbejdsrelaterede sygdomme er uopsættelige opgaver. Det er afgørende og presserende at finde løsninger på de identificerede risici ved at
  og opdatere den gældende lovgivning eller indføre ny lovgivning.«

Afstemningsresultat

| Stemmer for | : | 77 |
| --- | --- | --- |
| Stemmer imod | : | 140 |
| Stemmer hverken for eller imod | : | 10 |

Stemmer for

:

77

Stemmer imod

:

140

Stemmer hverken for eller imod

:

10

Punkt 3.9

Ændres som følger:

| | »EU har gennem lang tid kæmpet med økonomisk stagnation og høj arbejdsløshed. Arbejdsløshed er et særligt arbejdsmedicinsk område, eftersom den i nogle tilfælde er ledsaget af mentale
  psykiske lidelser. Ligeledes kan
  er arbejdstagerne på det sorte arbejdsmarked i nogle tilfælde være mere udsatte for høje risici for arbejdsulykker. EØSU er overbevist om, at sammen med investeringer i infrastruktur er forbedringen af levevilkårene især på arbejdsmiljøområdet et meget vigtigt bidrag til bæredygtig økonomisk vækst, fremme af kvalitetsbeskæftigelse og social samhørighed.« |
| --- | --- |

»EU har gennem lang tid kæmpet med økonomisk stagnation og høj arbejdsløshed. Arbejdsløshed er et særligt arbejdsmedicinsk område, eftersom den i nogle tilfælde er ledsaget af mentale
  psykiske lidelser. Ligeledes kan
  er arbejdstagerne på det sorte arbejdsmarked i nogle tilfælde være mere udsatte for høje risici for arbejdsulykker. EØSU er overbevist om, at sammen med investeringer i infrastruktur er forbedringen af levevilkårene især på arbejdsmiljøområdet et meget vigtigt bidrag til bæredygtig økonomisk vækst, fremme af kvalitetsbeskæftigelse og social samhørighed.«

Afstemningsresultat

| Stemmer for | : | 62 |
| --- | --- | --- |
| Stemmer imod | : | 145 |
| Stemmer hverken for eller imod | : | 10 |

Stemmer for

:

62

Stemmer imod

:

145

Stemmer hverken for eller imod

:

10

Punkt 4.6

Ændres som følger:

| | »Medlemsstaterne bør støtte og fremme social dialog mellem arbejdsgivere og arbejdstagerrepræsentanter
  kollektive forhandlinger og derved sikre arbejdsmarkedsparterne en vigtig og effektiv rolle i udformningen og gennemførelsen af arbejdsmiljøpolitikker og i forbindelse med fremme af et sikkert og sundt miljø i Europa.« |
| --- | --- |

»Medlemsstaterne bør støtte og fremme social dialog mellem arbejdsgivere og arbejdstagerrepræsentanter
  kollektive forhandlinger og derved sikre arbejdsmarkedsparterne en vigtig og effektiv rolle i udformningen og gennemførelsen af arbejdsmiljøpolitikker og i forbindelse med fremme af et sikkert og sundt miljø i Europa.«

Afstemningsresultat

| Stemmer for | : | 66 |
| --- | --- | --- |
| Stemmer imod | : | 141 |
| Stemmer hverken for eller imod | : | 17 |

Stemmer for

:

66

Stemmer imod

:

141

Stemmer hverken for eller imod

:

17

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/91 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/91

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om muligheder for ressourceeffektivitet i bygningssektoren

(COM(2014) 445 final)

og meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Omstilling til en cirkulær økonomi: et program for Europa uden affaldsproduktion

(COM(2014) 398 final)

og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2008/98/EF om affald, 94/62/EF om emballage og emballageaffald, 1999/31/EF om deponering af affald, 2000/53/EF om udrangerede køretøjer, 2006/66/EF om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer og 2012/19/EU om affald af elektrisk og elektronisk udstyr

(COM(2014) 0397 final — 2014/0201 (COD))

(2015/C 230/14)

| Ordfører: | An LE NOUAIL MARLIÈRE |
| --- | --- |

Ordfører:

An LE NOUAIL MARLIÈRE

Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet besluttede henholdsvis den 14. juli 2014, den 28. juli 2014 og den 20. oktober 2014 under henvisning til artikel 43, stk. 2, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om muligheder for ressourceeffektivitet i bygningssektoren«

COM(2014) 445 final

og

»Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Omstilling til en cirkulær økonomi: et program for et Europa uden affaldsproduktion«

COM(2014) 398 final

og

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2008/98/EF om affald, 94/62/EF om emballage og emballageaffald, 1999/31/EF om deponering af affald, 2000/53/EF om udrangerede køretøjer, 2006/66/EF om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer og 2012/19/EU om affald af elektrisk og elektronisk udstyr«

COM(2014) 397 final — 2014/0201 (COD).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som vedtog sin udtalelse den 12. november 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december 2014, følgende udtalelse med 129 stemmer for, 3 imod og 5 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Udvalget bifalder de to meddelelser og pakken af ændringer til direktiverne om affald og støtter bestræbelserne på at gøre alle virksomheder og forbrugere bevidste om nødvendigheden af at udfase den nuværende lineære økonomiske model (»udvinde, fremstille, forbruge og smide væk«) og fremskynde overgangen til en cirkulær model, der i sin natur er gendannende og baseret på vedvarende energi, for at mindske forbruget af naturlige ressourcer. |
| --- | --- |

1.1.

Udvalget bifalder de to meddelelser og pakken af ændringer til direktiverne om affald og støtter bestræbelserne på at gøre alle virksomheder og forbrugere bevidste om nødvendigheden af at udfase den nuværende lineære økonomiske model (»udvinde, fremstille, forbruge og smide væk«) og fremskynde overgangen til en cirkulær model, der i sin natur er gendannende og baseret på vedvarende energi, for at mindske forbruget af naturlige ressourcer.

| 1.2. | EØSU støtter målsætningen om at skabe en gunstig ramme for denne overgang, der dækker hele produkternes livscyklus, fra levering af råmaterialer til miljøvenligt design, detailsalg, forretningsmodeller og forbrugsmønstre, genbrug og genfremstilling og udnyttelse af affald som en ressource. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU støtter målsætningen om at skabe en gunstig ramme for denne overgang, der dækker hele produkternes livscyklus, fra levering af råmaterialer til miljøvenligt design, detailsalg, forretningsmodeller og forbrugsmønstre, genbrug og genfremstilling og udnyttelse af affald som en ressource.

| 1.3. | Imidlertid beklager udvalget, at de specifikke forslag, Kommissionen har fremsat, i for høj grad fokuserer på affaldspolitikker og -lovgivning, mens der ikke er nogen specifikke »opstrømsforslag« med henblik på at forbedre hele produkternes livscyklus. EØSU forventer, at Kommissionen fremlægger både en køreplan med sådanne foranstaltninger med tydelig angivelse af tidsplan, proces og budgetter og forslag om brugen af innovative finansielle instrumenter, såsom grønne obligationer. |
| --- | --- |

1.3.

Imidlertid beklager udvalget, at de specifikke forslag, Kommissionen har fremsat, i for høj grad fokuserer på affaldspolitikker og -lovgivning, mens der ikke er nogen specifikke »opstrømsforslag« med henblik på at forbedre hele produkternes livscyklus. EØSU forventer, at Kommissionen fremlægger både en køreplan med sådanne foranstaltninger med tydelig angivelse af tidsplan, proces og budgetter og forslag om brugen af innovative finansielle instrumenter, såsom grønne obligationer.

| 1.4. | Udvalget opfordrer Kommissionen til at integrere den gunstige ramme for en cirkulær økonomi med andre EU-politikker, såsom energi- og klimapolitikken og industripolitikken, herunder EU's målsætning om genindustrialisering. EØSU bifalder, at der til de overordnede Europa 2020-mål føjes et mål om ressourceeffektivitet som foreslået af den europæiske platform for ressourceeffektivitet og som overvejet i meddelelsen Omstilling til en cirkulær økonomi. |
| --- | --- |

1.4.

Udvalget opfordrer Kommissionen til at integrere den gunstige ramme for en cirkulær økonomi med andre EU-politikker, såsom energi- og klimapolitikken og industripolitikken, herunder EU's målsætning om genindustrialisering. EØSU bifalder, at der til de overordnede Europa 2020-mål føjes et mål om ressourceeffektivitet som foreslået af den europæiske platform for ressourceeffektivitet og som overvejet i meddelelsen Omstilling til en cirkulær økonomi.

| 1.5. | Skønt Kommissionen i pakken om den cirkulære økonomi har betragtet de generelle beskæftigelsesfordele og lanceret et grønt beskæftigelsesinitiativ, beklager EØSU, at man ikke har udnyttet muligheden for at gå dybere ind i konsekvenser, risici og fordele for beskæftigelsen. Navnlig er der ingen betragtninger over beskæftigelsespotentialet i affaldsforebyggelse, genbrug og genfremstilling. Samtidig bør der knyttes mere opmærksomhed til at sikre anstændige arbejdsvilkår og forbedre sundheds- og sikkerhedsstandarderne for den berørte arbejdsstyrke. |
| --- | --- |

1.5.

Skønt Kommissionen i pakken om den cirkulære økonomi har betragtet de generelle beskæftigelsesfordele og lanceret et grønt beskæftigelsesinitiativ, beklager EØSU, at man ikke har udnyttet muligheden for at gå dybere ind i konsekvenser, risici og fordele for beskæftigelsen. Navnlig er der ingen betragtninger over beskæftigelsespotentialet i affaldsforebyggelse, genbrug og genfremstilling. Samtidig bør der knyttes mere opmærksomhed til at sikre anstændige arbejdsvilkår og forbedre sundheds- og sikkerhedsstandarderne for den berørte arbejdsstyrke.

| 1.6. | De rammer, Kommissionen har foreslået, bør fordele arbejdet med at skabe bevidsthed og adfærdsændring ligeligt blandt interessenterne. Fremadrettet bør der lægges lige stor vægt på opnåelse af videnskabelige fremskridt, indførelse af innovative metoder og opretholdelse af Europas konkurrenceevne og fælles interesse. |
| --- | --- |

1.6.

De rammer, Kommissionen har foreslået, bør fordele arbejdet med at skabe bevidsthed og adfærdsændring ligeligt blandt interessenterne. Fremadrettet bør der lægges lige stor vægt på opnåelse af videnskabelige fremskridt, indførelse af innovative metoder og opretholdelse af Europas konkurrenceevne og fælles interesse.

| 1.7. | Forbrugerne og producenterne skal gøres opmærksomme på deres ansvar. Forbrugerne skal informeres, så de kan foretage ansvarlige indkøb, sporbarheden skal være optimal, og producenterne skal holdes ansvarlige. |
| --- | --- |

1.7.

Forbrugerne og producenterne skal gøres opmærksomme på deres ansvar. Forbrugerne skal informeres, så de kan foretage ansvarlige indkøb, sporbarheden skal være optimal, og producenterne skal holdes ansvarlige.

| 1.8. | Udfasning af deponering af genanvendeligt affald og mere ambitiøse mål for genanvendelse af affald, som foreslået af Kommissionen, er forudsætninger for en hurtig overgang til en cirkulær økonomi og bør forfølges. Kommissionen bør også virke for at vinde tilslutning blandt borgerne og sikre, at målsætningerne er troværdige: de skal være acceptable, af høj kvalitet og proportionelle. |
| --- | --- |

1.8.

Udfasning af deponering af genanvendeligt affald og mere ambitiøse mål for genanvendelse af affald, som foreslået af Kommissionen, er forudsætninger for en hurtig overgang til en cirkulær økonomi og bør forfølges. Kommissionen bør også virke for at vinde tilslutning blandt borgerne og sikre, at målsætningerne er troværdige: de skal være acceptable, af høj kvalitet og proportionelle.

| 1.9. | EØSU bifalder også Kommissionens tiltag for at forbedre implementeringen af affaldslovgivningen i EU, navnlig gennem bedre overvågnings- og styringsinstrumenter. Hvis EU skal kunne gå fra en genanvendelsesprocent for kommunalt affald, der i dag ligger på 42 %, til 50 % i 2020 og 70 % i 2030, er det nødvendigt at sikre, at visse lande gør en større indsats og anvender avancerede affaldshåndteringsløsninger. Der bør også tages skridt til at forbedre kvaliteten af de oprindelige produkter og deres bestanddele samt af hele genanvendelsesprocessen. |
| --- | --- |

1.9.

EØSU bifalder også Kommissionens tiltag for at forbedre implementeringen af affaldslovgivningen i EU, navnlig gennem bedre overvågnings- og styringsinstrumenter. Hvis EU skal kunne gå fra en genanvendelsesprocent for kommunalt affald, der i dag ligger på 42 %, til 50 % i 2020 og 70 % i 2030, er det nødvendigt at sikre, at visse lande gør en større indsats og anvender avancerede affaldshåndteringsløsninger. Der bør også tages skridt til at forbedre kvaliteten af de oprindelige produkter og deres bestanddele samt af hele genanvendelsesprocessen.

| 1.10. | EØSU påpeger, at Kommissionen ikke benytter det affaldshierarki, der er fastlagt i affaldsrammedirektivet, som definerer en prioriteret rangorden af affaldsforebyggelse, forberedelse til genbrug, genanvendelse, anden form for udnyttelse (energi) og bortskaffelse. Der mangler, bortset fra et ikke-bindende mål om reduktion af fødevareaffald, en dybdegående undersøgelse af muligheden af at sætte mål for affaldsforebyggelse og anvende andre forebyggende foranstaltninger. På længere sigt bør den samlede mængde af forbrugte materialer og slutaffald under alle omstændigheder bringes under kontrol og reduceres af hensyn til miljøet. |
| --- | --- |

1.10.

EØSU påpeger, at Kommissionen ikke benytter det affaldshierarki, der er fastlagt i affaldsrammedirektivet, som definerer en prioriteret rangorden af affaldsforebyggelse, forberedelse til genbrug, genanvendelse, anden form for udnyttelse (energi) og bortskaffelse. Der mangler, bortset fra et ikke-bindende mål om reduktion af fødevareaffald, en dybdegående undersøgelse af muligheden af at sætte mål for affaldsforebyggelse og anvende andre forebyggende foranstaltninger. På længere sigt bør den samlede mængde af forbrugte materialer og slutaffald under alle omstændigheder bringes under kontrol og reduceres af hensyn til miljøet.

| 1.11. | På samme måde som genbrug (på produktniveau) sparer gentagen genanvendelse (på materialeniveau) primære råmaterialer, energiforbrug og drivhusgasemission. Revisionen af affaldspakken er en enestående chance til at tilslutte sig princippet om gentagen genanvendelse for permanente materialer. |
| --- | --- |

1.11.

På samme måde som genbrug (på produktniveau) sparer gentagen genanvendelse (på materialeniveau) primære råmaterialer, energiforbrug og drivhusgasemission. Revisionen af affaldspakken er en enestående chance til at tilslutte sig princippet om gentagen genanvendelse for permanente materialer.

| 1.12. | Den cirkulære økonomi bør ikke kun måles på grundlag af affaldsproduktionen, men bør også fremme en beskyttelse af de materielle og menneskelige ressourcer gennem hele værdikæden og sigte mod at fjerne alle processer, der er farlige for miljøet eller mennesker. |
| --- | --- |

1.12.

Den cirkulære økonomi bør ikke kun måles på grundlag af affaldsproduktionen, men bør også fremme en beskyttelse af de materielle og menneskelige ressourcer gennem hele værdikæden og sigte mod at fjerne alle processer, der er farlige for miljøet eller mennesker.

| 1.13. | EØSU anbefaler, at politikpakken suppleres af foranstaltninger, som specifikt letter forberedelsen til genbrug af brugte produkter. At placere forberedelse til genbrug på samme niveau som genanvendelse, som Kommissionen gør med sine mål for genanvendelse, er ikke i overensstemmelse med affaldshierarkiet. Små cirkler skal have forrang. Med genbrug af produkter, forberedelse til genbrug og genfremstilling kan man gøre bedst mulig brug af den værdi, der er indeholdt i produkterne, ligesom man derved styrker mulighederne for at fastholde værdikæder i EU, støtte territorial udvikling og skabe beskæftigelse. |
| --- | --- |

1.13.

EØSU anbefaler, at politikpakken suppleres af foranstaltninger, som specifikt letter forberedelsen til genbrug af brugte produkter. At placere forberedelse til genbrug på samme niveau som genanvendelse, som Kommissionen gør med sine mål for genanvendelse, er ikke i overensstemmelse med affaldshierarkiet. Små cirkler skal have forrang. Med genbrug af produkter, forberedelse til genbrug og genfremstilling kan man gøre bedst mulig brug af den værdi, der er indeholdt i produkterne, ligesom man derved styrker mulighederne for at fastholde værdikæder i EU, støtte territorial udvikling og skabe beskæftigelse.

| 1.14. | I denne henseende bør EU ligeledes opfordre alle medlemsstaterne til at omdanne deres affaldsplaner til territoriale cirkulære økonomiplaner med fokus på foranstaltninger, der fremmer besparelse af materielle ressourcer og beskyttelse af menneskers sundhed. |
| --- | --- |

1.14.

I denne henseende bør EU ligeledes opfordre alle medlemsstaterne til at omdanne deres affaldsplaner til territoriale cirkulære økonomiplaner med fokus på foranstaltninger, der fremmer besparelse af materielle ressourcer og beskyttelse af menneskers sundhed.

| 1.15. | Endelig anbefaler EØSU, at den sektorielle tilgang udbredes med henblik på at fremme den cirkulære økonomi. |
| --- | --- |

1.15.

Endelig anbefaler EØSU, at den sektorielle tilgang udbredes med henblik på at fremme den cirkulære økonomi.

2.   Indledning

| 2.1. | Den 2. juli 2014 offentliggjorde Kommissionen en pakke bestående af fem forslag (1), herunder:






  a) | meddelelse om Omstilling til en cirkulær økonomi: et program for et Europa uden affaldsproduktion (COM(2014) 398 final) |
| --- | --- | --- |

2.1.

Den 2. juli 2014 offentliggjorde Kommissionen en pakke bestående af fem forslag (1), herunder:

a)

meddelelse om Omstilling til en cirkulær økonomi: et program for et Europa uden affaldsproduktion (COM(2014) 398 final)

| b) | forslag til et nyt direktiv om ændring af direktiv 2008/98/EF om affald, 94/62/EF om emballage og emballageaffald, 1999/31/EF om deponering af affald, 2000/53/EF om udrangerede køretøjer, 2006/66/EF om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer og 2012/19/EU om affald af elektrisk og elektronisk udstyr (COM(2014) 397 final) |
| --- | --- |

b)

forslag til et nyt direktiv om ændring af direktiv 2008/98/EF om affald, 94/62/EF om emballage og emballageaffald, 1999/31/EF om deponering af affald, 2000/53/EF om udrangerede køretøjer, 2006/66/EF om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer og 2012/19/EU om affald af elektrisk og elektronisk udstyr (COM(2014) 397 final)

| c) | meddelelse om Muligheder for ressourceeffektivitet i bygningssektoren (COM(2014) 445 final)
  og følgende dokumenter, som EØSU vil afgive en særskilt udtalelse om (2): |
| --- | --- |

c)

meddelelse om Muligheder for ressourceeffektivitet i bygningssektoren (COM(2014) 445 final)

og følgende dokumenter, som EØSU vil afgive en særskilt udtalelse om (2):

| d) | En grøn handlingsplan for SMV'er (COM(2014) 440 final) |
| --- | --- |

d)

En grøn handlingsplan for SMV'er (COM(2014) 440 final)

| e) | Et grønt beskæftigelsesinitiativ (COM(2014) 446 final). |
| --- | --- |

e)

Et grønt beskæftigelsesinitiativ (COM(2014) 446 final).

Kommissionen har desuden bebudet offentliggørelse af en meddelelse om bæredygtige fødevarer.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1. | Hvordan kan man fremstille varer og tjenesteydelser og samtidig begrænse forbrug og spild af råvarer og ikke-vedvarende energikilder? Én ting står klart for alle: i løbet af den industrielle udvikling i det tyvende århundrede har omkostningerne ved udvinding og udnyttelse af de naturlige mineral- og energiressourcer været støt nedadgående, primært takket være en tiltagende produktivitetsfremgang. |
| --- | --- |

3.1.

Hvordan kan man fremstille varer og tjenesteydelser og samtidig begrænse forbrug og spild af råvarer og ikke-vedvarende energikilder? Én ting står klart for alle: i løbet af den industrielle udvikling i det tyvende århundrede har omkostningerne ved udvinding og udnyttelse af de naturlige mineral- og energiressourcer været støt nedadgående, primært takket være en tiltagende produktivitetsfremgang.

| 3.2. | Her i begyndelsen af det 21. århundrede er den lineære model imidlertid ikke blot kørt fast, men risikerer med udtømningen af jordens ressourcer på sigt at blive uholdbar. Situationen er allerede mere end alarmerende, og det handler ikke længere om at tænke over, hvordan vi kan ændre den økonomiske model, men om hurtigst muligt at indføre en ny model. |
| --- | --- |

3.2.

Her i begyndelsen af det 21. århundrede er den lineære model imidlertid ikke blot kørt fast, men risikerer med udtømningen af jordens ressourcer på sigt at blive uholdbar. Situationen er allerede mere end alarmerende, og det handler ikke længere om at tænke over, hvordan vi kan ændre den økonomiske model, men om hurtigst muligt at indføre en ny model.

| 3.3. | Udvinding, fremstilling, forbrug, udsmidning, genanvendelse: der er brug for en radikal omlægning, hvis befolkningens selvforsyning og bæredygtige sociale udvikling skal sikres på lang sigt. |
| --- | --- |

3.3.

Udvinding, fremstilling, forbrug, udsmidning, genanvendelse: der er brug for en radikal omlægning, hvis befolkningens selvforsyning og bæredygtige sociale udvikling skal sikres på lang sigt.

| 3.4. | I øjeblikket er næsten alle samfund for at sige det populært drevet af en delvis ukontrolleret, altopædende udviklingsmodel, som hverken tager hensyn til de befolkningsgrupper, der er mest udsatte for udnyttelse af og rovdrift på deres ressourcer, de negative følger af klimaændringerne og forurening, eller risiciene for de kommende generationer. |
| --- | --- |

3.4.

I øjeblikket er næsten alle samfund for at sige det populært drevet af en delvis ukontrolleret, altopædende udviklingsmodel, som hverken tager hensyn til de befolkningsgrupper, der er mest udsatte for udnyttelse af og rovdrift på deres ressourcer, de negative følger af klimaændringerne og forurening, eller risiciene for de kommende generationer.

| 3.5. | Vi bør alle sætte spørgsmålstegn ved denne model, der er blevet rystet af den verdensomspændende finansielle, sociale, politiske, energimæssige, økologiske og miljømæssige krise. |
| --- | --- |

3.5.

Vi bør alle sætte spørgsmålstegn ved denne model, der er blevet rystet af den verdensomspændende finansielle, sociale, politiske, energimæssige, økologiske og miljømæssige krise.

| 3.6. | Men henblik på en omlægning af produktions- og forbrugsmønstre åbner Kommissionen med sin vision om en cirkulær økonomi nogle perspektiver, som vil omfatte hele samfundet, men hvis gennemførelse fortsat står hen i det uvisse. |
| --- | --- |

3.6.

Men henblik på en omlægning af produktions- og forbrugsmønstre åbner Kommissionen med sin vision om en cirkulær økonomi nogle perspektiver, som vil omfatte hele samfundet, men hvis gennemførelse fortsat står hen i det uvisse.

4.   Specifikke bemærkninger vedrørende dokument COM(2014) 398 final

| 4.1. | Meddelelsen »Omstilling til en cirkulær økonomi« forklarer overordnet set begrebet cirkulær økonomi og de dermed forbundne fordele for den økonomiske udvikling og beskæftigelsen. |
| --- | --- |

4.1.

Meddelelsen »Omstilling til en cirkulær økonomi« forklarer overordnet set begrebet cirkulær økonomi og de dermed forbundne fordele for den økonomiske udvikling og beskæftigelsen.

| 4.2. | Meddelelsens overordnede mål er klare, og det er afgørende at arbejde henimod at gennemføre dem. Vores produktions- og forbrugsmønster har brug for en radikal omlægning. Vi er nødt til at mindske vores forbrug af ressourcer og materialer og udnytte disse mere rationelt. |
| --- | --- |

4.2.

Meddelelsens overordnede mål er klare, og det er afgørende at arbejde henimod at gennemføre dem. Vores produktions- og forbrugsmønster har brug for en radikal omlægning. Vi er nødt til at mindske vores forbrug af ressourcer og materialer og udnytte disse mere rationelt.

| 4.3. | Spørgsmålet er bare, hvordan disse mål kan nås, og hvordan de passer ind i en overordnet og sammenhængende politisk ramme. Markedssvigt og -mangler kan og bør håndteres på forskellige måder: markedsskabte incitamenter (prissignaler og skattesignaler), lovgivning (fastlæggelse af bindende mål, men valgfrihed for aktørerne mht. midlerne til at nå disse mål) og pålagte standarder for aktørerne. |
| --- | --- |

4.3.

Spørgsmålet er bare, hvordan disse mål kan nås, og hvordan de passer ind i en overordnet og sammenhængende politisk ramme. Markedssvigt og -mangler kan og bør håndteres på forskellige måder: markedsskabte incitamenter (prissignaler og skattesignaler), lovgivning (fastlæggelse af bindende mål, men valgfrihed for aktørerne mht. midlerne til at nå disse mål) og pålagte standarder for aktørerne.

| 4.4. | En overordnet politisk ramme forudsætter også, at alle de relevante betingelser opfyldes på det økonomiske og sociale plan, og hvad angår beskæftigelse, sundhed og sikkerhed. |
| --- | --- |

4.4.

En overordnet politisk ramme forudsætter også, at alle de relevante betingelser opfyldes på det økonomiske og sociale plan, og hvad angår beskæftigelse, sundhed og sikkerhed.

| 4.5. | Kommissionen specificerer i sin meddelelse, at den sigter mod at »definere en gunstig politisk ramme med henblik på at fremme design og innovation til en cirkulær økonomi, frigøre investeringer og mobilisere virksomheder og forbrugere«. |
| --- | --- |

4.5.

Kommissionen specificerer i sin meddelelse, at den sigter mod at »definere en gunstig politisk ramme med henblik på at fremme design og innovation til en cirkulær økonomi, frigøre investeringer og mobilisere virksomheder og forbrugere«.

4.6.   Etablering af en gunstig ramme for den cirkulære økonomi

| 4.6.1. | EØSU støtter princippet om sammen med alle de interesserede parter at udvikle en gunstig ramme for den cirkulære økonomi. Denne ramme bør gøre det muligt at udvikle en ny økonomisk model, som gradvis skal træde i stedet for den fremherskende model med lineær økonomisk vækst. At bevæge sig hen i mod en cirkulær økonomi forudsætter en overordnet tilgang, der dækker hele produkternes livscyklus, fra levering af råmaterialer til miljøvenligt design, detailsalg, forretningsmodeller og forbrugsmønstre, genbrug, genfremstilling og genanvendelse og bortskaffelse af affald. Kommissionens meddelelse følger i princippet en sådan overordnet tilgang. I praksis er dens tilgang imidlertid ikke afbalanceret, idet de konkrete politikforslag hovedsagelig er begrænset til affaldssektoren. Kommissionen annoncerer blot etablering af en gunstig politisk ramme for den cirkulære økonomi i fremtiden (3) uden at give en klar indikation af tidsplanen og processen. Udvalget forventer, at Kommissionen uden tøven fremlægger et tydeligt og gennemsigtigt forslag for dette arbejde. |
| --- | --- |

4.6.1.

EØSU støtter princippet om sammen med alle de interesserede parter at udvikle en gunstig ramme for den cirkulære økonomi. Denne ramme bør gøre det muligt at udvikle en ny økonomisk model, som gradvis skal træde i stedet for den fremherskende model med lineær økonomisk vækst. At bevæge sig hen i mod en cirkulær økonomi forudsætter en overordnet tilgang, der dækker hele produkternes livscyklus, fra levering af råmaterialer til miljøvenligt design, detailsalg, forretningsmodeller og forbrugsmønstre, genbrug, genfremstilling og genanvendelse og bortskaffelse af affald. Kommissionens meddelelse følger i princippet en sådan overordnet tilgang. I praksis er dens tilgang imidlertid ikke afbalanceret, idet de konkrete politikforslag hovedsagelig er begrænset til affaldssektoren. Kommissionen annoncerer blot etablering af en gunstig politisk ramme for den cirkulære økonomi i fremtiden (3) uden at give en klar indikation af tidsplanen og processen. Udvalget forventer, at Kommissionen uden tøven fremlægger et tydeligt og gennemsigtigt forslag for dette arbejde.

| 4.6.2. | Konceptet cirkulær økonomi forudsætter, at der tages højde for hele livscyklen i ressourceanvendelsen. Som led i konceptet fremmes genanvendelse, substitution af visse ressourcer, bæredygtighed og genbrug af produkter, mindskelse af spild igennem hele kæden, herunder ved kilden, miljøvenligt design af varer og tjenesteydelser, nye forretningsmodeller, osv. Endvidere indføres der nye styreformer, som inddrager alle civilsamfundets aktører. EØSU opfordrer Kommissionen til at udarbejde en detaljeret politisk strategi for overgangen til en cirkulær økonomi. Udvalget forventer endvidere, at Kommissionen bliver mere klar i mælet i forbindelse med sine politiske forslag om fremme af miljøvenligt design, innovation og stimulering af investering, og at den fremlægger klare forslag, herunder oplysninger om, hvor mange midler der vil blive afsat til at fremme aktiviteter vedrørende den cirkulære økonomi, og om brugen af innovative finansielle instrumenter, såsom grønne obligationer. Kommissionen bør derfor fortsætte sit arbejde og:






  a) | præcisere forholdet mellem denne nye handlingsramme og de øvrige EU-politikker, navnlig genindustrialiseringspolitikken (råvarer, innovation, arbejdstagernes sundhed og sikkerhed, transport, osv.) og energi- og klimapolitikken |
| --- | --- | --- |

4.6.2.

Konceptet cirkulær økonomi forudsætter, at der tages højde for hele livscyklen i ressourceanvendelsen. Som led i konceptet fremmes genanvendelse, substitution af visse ressourcer, bæredygtighed og genbrug af produkter, mindskelse af spild igennem hele kæden, herunder ved kilden, miljøvenligt design af varer og tjenesteydelser, nye forretningsmodeller, osv. Endvidere indføres der nye styreformer, som inddrager alle civilsamfundets aktører. EØSU opfordrer Kommissionen til at udarbejde en detaljeret politisk strategi for overgangen til en cirkulær økonomi. Udvalget forventer endvidere, at Kommissionen bliver mere klar i mælet i forbindelse med sine politiske forslag om fremme af miljøvenligt design, innovation og stimulering af investering, og at den fremlægger klare forslag, herunder oplysninger om, hvor mange midler der vil blive afsat til at fremme aktiviteter vedrørende den cirkulære økonomi, og om brugen af innovative finansielle instrumenter, såsom grønne obligationer. Kommissionen bør derfor fortsætte sit arbejde og:

a)

præcisere forholdet mellem denne nye handlingsramme og de øvrige EU-politikker, navnlig genindustrialiseringspolitikken (råvarer, innovation, arbejdstagernes sundhed og sikkerhed, transport, osv.) og energi- og klimapolitikken

| b) | inkludere ressourceeffektivitetsmål i den reviderede Europa 2020-strategi under hensyntagen til forslagene fra den europæiske platform om ressourceeffektivitet |
| --- | --- |

b)

inkludere ressourceeffektivitetsmål i den reviderede Europa 2020-strategi under hensyntagen til forslagene fra den europæiske platform om ressourceeffektivitet

| c) | indkredse de mere specifikke foranstaltninger, der skal til for at skabe en reel forandring i produktions- og forbrugsmønstrene, og inkludere behovet for at mindske forbruget af visse ressourcer ved kilden (fordi de er sjældne eller giftige), at gå over til et mindre materialistisk og mere samarbejdsbaseret samfund samt at forbedre arbejdstagernes og samtlige borgeres velfærd. |
| --- | --- |

c)

indkredse de mere specifikke foranstaltninger, der skal til for at skabe en reel forandring i produktions- og forbrugsmønstrene, og inkludere behovet for at mindske forbruget af visse ressourcer ved kilden (fordi de er sjældne eller giftige), at gå over til et mindre materialistisk og mere samarbejdsbaseret samfund samt at forbedre arbejdstagernes og samtlige borgeres velfærd.

| 4.6.3. | Med dette in mente henleder EØSU opmærksomheden på sin udtalelse fra april 2012 om Fremme af en bæredygtig produktion og et bæredygtigt forbrug i EU, hvori udvalget anbefalede, »at den økonomiske samfundsmodel i fællesskab bliver taget op til fornyet overvejelse, og at alle dele af det organiserede civilsamfund inddrages« (4). |
| --- | --- |

4.6.3.

Med dette in mente henleder EØSU opmærksomheden på sin udtalelse fra april 2012 om Fremme af en bæredygtig produktion og et bæredygtigt forbrug i EU, hvori udvalget anbefalede, »at den økonomiske samfundsmodel i fællesskab bliver taget op til fornyet overvejelse, og at alle dele af det organiserede civilsamfund inddrages« (4).

4.7.   Fastlæggelse af omfang

| 4.7.1. | Kommissionens tilgang vedrørende udvikling af den cirkulære økonomi angiver ikke, hvordan dette skal gøres på lokalt og regionalt plan. EØSU mener, at enhver strategi for cirkulær økonomi bør være baseret på det territoriale hierarki fra de lokale myndigheder over det regionale, nationale og europæiske niveau til det globale niveau, med forrang for små cirkler og korte forsyningskæder, overalt hvor det er muligt. |
| --- | --- |

4.7.1.

Kommissionens tilgang vedrørende udvikling af den cirkulære økonomi angiver ikke, hvordan dette skal gøres på lokalt og regionalt plan. EØSU mener, at enhver strategi for cirkulær økonomi bør være baseret på det territoriale hierarki fra de lokale myndigheder over det regionale, nationale og europæiske niveau til det globale niveau, med forrang for små cirkler og korte forsyningskæder, overalt hvor det er muligt.

| 4.7.2. | De potentielle socioøkonomiske fordele ved den cirkulære økonomi kan først ses på det rent lokale plan (bæredygtige kvarterer, grønne byer) og derefter på regionalt plan (i EU), før de kommer til det nationale og internationale plan. |
| --- | --- |

4.7.2.

De potentielle socioøkonomiske fordele ved den cirkulære økonomi kan først ses på det rent lokale plan (bæredygtige kvarterer, grønne byer) og derefter på regionalt plan (i EU), før de kommer til det nationale og internationale plan.

| 4.7.3. | Kampen mod international social og miljømæssig dumping og dermed muligheden for flytning i mindre målestok af en stor del af økonomien indgår i denne lokale tilgang. Optimering af affaldshåndteringen omfatter navnlig en række initiativer fra lokale og regionale ledere: planlægning af separat indsamling, oprettelse af containeraffaldspladser og affaldssorteringscentraler, reparationsnetværk — gensalg — genanvendelse osv. Med hensyn til en korrekt håndtering af bioaffald er det klart, at man bør foretrække en kort forsyningskæde, herunder også af hensyn til jobskabelse. |
| --- | --- |

4.7.3.

Kampen mod international social og miljømæssig dumping og dermed muligheden for flytning i mindre målestok af en stor del af økonomien indgår i denne lokale tilgang. Optimering af affaldshåndteringen omfatter navnlig en række initiativer fra lokale og regionale ledere: planlægning af separat indsamling, oprettelse af containeraffaldspladser og affaldssorteringscentraler, reparationsnetværk — gensalg — genanvendelse osv. Med hensyn til en korrekt håndtering af bioaffald er det klart, at man bør foretrække en kort forsyningskæde, herunder også af hensyn til jobskabelse.

| 4.7.4. | I forlængelse af denne tilgang bør EU opfordre alle medlemsstaterne til gradvis at udvikle affaldsplanerne til territoriale cirkulære økonomiplaner. |
| --- | --- |

4.7.4.

I forlængelse af denne tilgang bør EU opfordre alle medlemsstaterne til gradvis at udvikle affaldsplanerne til territoriale cirkulære økonomiplaner.

4.8.   Kontrol af de socioøkonomiske virkninger

| 4.8.1. | Selv om Kommissionens pakke faktisk foretager sammenkædninger af miljøet (affaldsforvaltning) og økonomien (grønne jobs, handlingsplan for SMV'er), behandler den ikke systematisk:






  — | beskæftigelsespotentialet i tilknytning til de forskellige faser af gennemførelsen af affaldshåndteringshierarkiet og navnlig forebyggelse og forberedelse med henblik på genbrug |
| --- | --- | --- |

4.8.1.

Selv om Kommissionens pakke faktisk foretager sammenkædninger af miljøet (affaldsforvaltning) og økonomien (grønne jobs, handlingsplan for SMV'er), behandler den ikke systematisk:

—

beskæftigelsespotentialet i tilknytning til de forskellige faser af gennemførelsen af affaldshåndteringshierarkiet og navnlig forebyggelse og forberedelse med henblik på genbrug

| — | beskæftigelsespotentialet i de forskellige former for innovativ udvikling, som den cirkulære økonomi kan sætte skub i (miljøvenligt design, industriel symbiose, funktionel økonomi eller deleøkonomi osv.) |
| --- | --- |

—

beskæftigelsespotentialet i de forskellige former for innovativ udvikling, som den cirkulære økonomi kan sætte skub i (miljøvenligt design, industriel symbiose, funktionel økonomi eller deleøkonomi osv.)

| — | de sundheds- og sikkerhedsmæssige konsekvenser af de forskellige økonomiske aktiviteter, som potentielt følger i kølvandet på udviklingen af den cirkulære økonomi. |
| --- | --- |

—

de sundheds- og sikkerhedsmæssige konsekvenser af de forskellige økonomiske aktiviteter, som potentielt følger i kølvandet på udviklingen af den cirkulære økonomi.

4.9.   Supplement til de sektorielle tilgange

| 4.9.1. | Den nye cirkulære økonomi bør i højere grad forme den sektorielle tilgang til affald, og EØSU så desuden gerne sektorspecifikke udviklingstiltag uden for området for bæredygtigt byggeri. |
| --- | --- |

4.9.1.

Den nye cirkulære økonomi bør i højere grad forme den sektorielle tilgang til affald, og EØSU så desuden gerne sektorspecifikke udviklingstiltag uden for området for bæredygtigt byggeri.

| 4.9.2. | EØSU mener, at den sektorielle tilgang bør udvides med forslag vedrørende bæredygtige fødevarer og bæredygtigt byggeri, men også andre sektorer som f.eks. fremstillingsindustrien. |
| --- | --- |

4.9.2.

EØSU mener, at den sektorielle tilgang bør udvides med forslag vedrørende bæredygtige fødevarer og bæredygtigt byggeri, men også andre sektorer som f.eks. fremstillingsindustrien.

5.   Specifikke henstillinger vedrørende dokument COM(2014) 397 final

5.1.   Et lovforslag, der bør udvides

| 5.1.1. | EØSU bifalder den overordnede linje i ændringerne, der sigter mod:






  — | øget genanvendelse af kommunalt affald og emballageaffald og reduceret deponering af visse typer affald |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

EØSU bifalder den overordnede linje i ændringerne, der sigter mod:

—

øget genanvendelse af kommunalt affald og emballageaffald og reduceret deponering af visse typer affald

| — | indførelse af et system for tidlig varsling for at overvåge overholdelsen af genanvendelsesmålene |
| --- | --- |

—

indførelse af et system for tidlig varsling for at overvåge overholdelsen af genanvendelsesmålene

| — | indførelse af minimumsdriftsvilkår for den udvidede producentansvarsordning, harmonisering af definitioner |
| --- | --- |

—

indførelse af minimumsdriftsvilkår for den udvidede producentansvarsordning, harmonisering af definitioner

| — | forenkling af rapporteringsforpligtelser. |
| --- | --- |

—

forenkling af rapporteringsforpligtelser.

| 5.1.2. | Imidlertid synes konsekvensanalysen at se bort fra visse supplerende muligheder (som f.eks. opstilling af specifikke kvantitative mål for forebyggelse og genanvendelse eller obligatoriske pantordninger for visse produkter). Kommissionens forslag lever ikke op til det affaldshierarki, der er fastlagt i affaldsrammedirektivet (5) med en prioriteret rangorden af affaldsforebyggelse, forberedelse til genbrug, genanvendelse, anden form for udnyttelse og bortskaffelse. |
| --- | --- |

5.1.2.

Imidlertid synes konsekvensanalysen at se bort fra visse supplerende muligheder (som f.eks. opstilling af specifikke kvantitative mål for forebyggelse og genanvendelse eller obligatoriske pantordninger for visse produkter). Kommissionens forslag lever ikke op til det affaldshierarki, der er fastlagt i affaldsrammedirektivet (5) med en prioriteret rangorden af affaldsforebyggelse, forberedelse til genbrug, genanvendelse, anden form for udnyttelse og bortskaffelse.

| 5.1.3. | I henhold til artikel 9, litra c, i affaldsrammedirektivet skal Kommissionen tilsende Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, i givet fald ledsaget af forslag til foranstaltninger, der er nødvendige for at opstille mål for affaldsforebyggelse og afkobling inden 2020, såvel som indikatorer for affaldsforebyggelse. Eftersom affaldsforebyggelse er en integreret del af den cirkulære økonomi, ville det have været hensigtsmæssigt at fremlægge denne rapport sammen med pakken om cirkulær økonomi. Den konsekvensanalyse, der ledsager den foreliggende pakke af foranstaltninger om cirkulær økonomi, viser, at opstilling af et overordnet mål for affaldsforebyggelse er blevet afvist, uden at der er fremlagt en indgående analyse af emnet. |
| --- | --- |

5.1.3.

I henhold til artikel 9, litra c, i affaldsrammedirektivet skal Kommissionen tilsende Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, i givet fald ledsaget af forslag til foranstaltninger, der er nødvendige for at opstille mål for affaldsforebyggelse og afkobling inden 2020, såvel som indikatorer for affaldsforebyggelse. Eftersom affaldsforebyggelse er en integreret del af den cirkulære økonomi, ville det have været hensigtsmæssigt at fremlægge denne rapport sammen med pakken om cirkulær økonomi. Den konsekvensanalyse, der ledsager den foreliggende pakke af foranstaltninger om cirkulær økonomi, viser, at opstilling af et overordnet mål for affaldsforebyggelse er blevet afvist, uden at der er fremlagt en indgående analyse af emnet.

| 5.1.4. | Tilsvarende synes miljøvenligt design af produkter og tjenesteydelser ikke tilstrækkeligt sikret. Dette kunne ske gennem:






  — | inkludering af specifikke klausuler i offentlige indkøbsaftaler |
| --- | --- | --- |

5.1.4.

Tilsvarende synes miljøvenligt design af produkter og tjenesteydelser ikke tilstrækkeligt sikret. Dette kunne ske gennem:

—

inkludering af specifikke klausuler i offentlige indkøbsaftaler

| — | krav om, at visse produkter bør fremmes i forhold til andre |
| --- | --- |

—

krav om, at visse produkter bør fremmes i forhold til andre

| — | forpligtelse til at inkorporere en vis procentdel af genbrugsmaterialer i produkter |
| --- | --- |

—

forpligtelse til at inkorporere en vis procentdel af genbrugsmaterialer i produkter

| — | økonomiske incitamenter til fremme af produkter, der kan genanvendes eller genbruges (som f.eks. lavere moms) |
| --- | --- |

—

økonomiske incitamenter til fremme af produkter, der kan genanvendes eller genbruges (som f.eks. lavere moms)

| — | osv. |
| --- | --- |

—

osv.

| 5.1.5. | Efter EØSU's mening fortjener spørgsmålet om indbygget forældelse en særlig strategi med forskellige tiltag af teknisk, kommerciel, lovgivningsmæssig, uddannelsesmæssig og oplysningsmæssig karakter (6). |
| --- | --- |

5.1.5.

Efter EØSU's mening fortjener spørgsmålet om indbygget forældelse en særlig strategi med forskellige tiltag af teknisk, kommerciel, lovgivningsmæssig, uddannelsesmæssig og oplysningsmæssig karakter (6).

5.2.   Flere mål

| 5.2.1. | Kvantitative mål for affaldsforebyggelse er som allerede understreget af Europa-Parlamentet, Regionsudvalget og en rapport fra Revisionsretten nærmest uundværlige for en korrekt anvendelse af affaldshierarkiet. Kommissionen bør opstille sådanne mål på grundlag af de nationale forebyggelsesprogrammer, som medlemsstaterne indsender. |
| --- | --- |

5.2.1.

Kvantitative mål for affaldsforebyggelse er som allerede understreget af Europa-Parlamentet, Regionsudvalget og en rapport fra Revisionsretten nærmest uundværlige for en korrekt anvendelse af affaldshierarkiet. Kommissionen bør opstille sådanne mål på grundlag af de nationale forebyggelsesprogrammer, som medlemsstaterne indsender.

| 5.2.2. | Målet om »10 % mindre kommunalt affald« som foreslået af Regionsudvalget bør undersøges nøje (7). På baggrund af de forskellige nationale og regionale erfaringer med at lægge loft over husholdningsaffald bør man også overveje at fastlægge et loft på europæisk plan (omkring 200-300 kg pr. indbygger pr. år). |
| --- | --- |

5.2.2.

Målet om »10 % mindre kommunalt affald« som foreslået af Regionsudvalget bør undersøges nøje (7). På baggrund af de forskellige nationale og regionale erfaringer med at lægge loft over husholdningsaffald bør man også overveje at fastlægge et loft på europæisk plan (omkring 200-300 kg pr. indbygger pr. år).

| 5.2.3. | Kommunalt affald (artikel 3 i affaldsrammedirektivet) bør defineres præcist som husholdningsaffald og ikke omfatte erhvervsmæssigt og industrielt affald eller affald indsamlet under udvidede producentansvarsordninger, således at roller og ansvar er klart defineret. |
| --- | --- |

5.2.3.

Kommunalt affald (artikel 3 i affaldsrammedirektivet) bør defineres præcist som husholdningsaffald og ikke omfatte erhvervsmæssigt og industrielt affald eller affald indsamlet under udvidede producentansvarsordninger, således at roller og ansvar er klart defineret.

| 5.2.4. | Erhvervsmæssigt og industrielt affald bør defineres som affald, der ikke betragtes som husholdningsaffald, med henblik på fastlæggelse af en separat genanvendelsesmålsætning. |
| --- | --- |

5.2.4.

Erhvervsmæssigt og industrielt affald bør defineres som affald, der ikke betragtes som husholdningsaffald, med henblik på fastlæggelse af en separat genanvendelsesmålsætning.

| 5.2.5. | Opfyldning bør ikke i alle tilfælde opfattes som en genanvendelsesoperation, og denne teknik bør forbydes, når det drejer sig om farligt affald, og begrænses til bygge- og nedrivningsaffald (artikel 3 i affaldsrammedirektivet). |
| --- | --- |

5.2.5.

Opfyldning bør ikke i alle tilfælde opfattes som en genanvendelsesoperation, og denne teknik bør forbydes, når det drejer sig om farligt affald, og begrænses til bygge- og nedrivningsaffald (artikel 3 i affaldsrammedirektivet).

| 5.2.6. | Kommissionens forslag om et kvantitativt mål for forebyggelse, der er begrænset til fødevarespild, bør omfatte eller forbindes med et mål om at begrænse mængden af emballage. |
| --- | --- |

5.2.6.

Kommissionens forslag om et kvantitativt mål for forebyggelse, der er begrænset til fødevarespild, bør omfatte eller forbindes med et mål om at begrænse mængden af emballage.

| 5.2.7. | EØSU anbefaler, at politikpakken suppleres af foranstaltninger, som specifikt letter forberedelsen til genbrug af brugte produkter. At placere forberedelse til genbrug på samme niveau som genanvendelse, som Kommissionen gør med sine mål for genanvendelse, er ikke i overensstemmelse med affaldshierarkiet. Istandsættelse af produkter og produktdele kan ikke alene skabe en betydelig grobund for mere effektiv anvendelse af produkter og materialer, men er også en vigtig kilde til jobskabelse på lokalt og regionalt plan. Endvidere bør forberedelse til genbrug (f.eks. forberedelse til genbrug af emballage, elektrisk og elektronisk udstyr eller andre varer som f.eks. legetøj eller bleer) ikke sidestilles med genanvendelse. Et særskilt mål (f.eks. i størrelsesordenen 5 %) bør fastsættes. |
| --- | --- |

5.2.7.

EØSU anbefaler, at politikpakken suppleres af foranstaltninger, som specifikt letter forberedelsen til genbrug af brugte produkter. At placere forberedelse til genbrug på samme niveau som genanvendelse, som Kommissionen gør med sine mål for genanvendelse, er ikke i overensstemmelse med affaldshierarkiet. Istandsættelse af produkter og produktdele kan ikke alene skabe en betydelig grobund for mere effektiv anvendelse af produkter og materialer, men er også en vigtig kilde til jobskabelse på lokalt og regionalt plan. Endvidere bør forberedelse til genbrug (f.eks. forberedelse til genbrug af emballage, elektrisk og elektronisk udstyr eller andre varer som f.eks. legetøj eller bleer) ikke sidestilles med genanvendelse. Et særskilt mål (f.eks. i størrelsesordenen 5 %) bør fastsættes.

| 5.2.8. | Lovgivningsforslaget lægger op til at øge genbrug og genanvendelse for husholdningsaffald til 70 % i 2030, hæve målet for genbrug og genanvendelse af emballageaffald til 80 % i 2030, udfase deponering af genanvendeligt affald imod 2025 og nedbringe fødevareaffald med 30 % i 2025. Disse mål er nødvendige og bør støttes. |
| --- | --- |

5.2.8.

Lovgivningsforslaget lægger op til at øge genbrug og genanvendelse for husholdningsaffald til 70 % i 2030, hæve målet for genbrug og genanvendelse af emballageaffald til 80 % i 2030, udfase deponering af genanvendeligt affald imod 2025 og nedbringe fødevareaffald med 30 % i 2025. Disse mål er nødvendige og bør støttes.

| 5.2.9. | De kvantitative mål skal indgå som en fast bestanddel af de økonomiske aktørers forretningsmodeller (navnlig i emballage- og handelssektoren), og aktørerne bør selv finde den mest effektive måde at nå dem på. Det skal dog sikres, at denne nødvendige overgang sker i overensstemmelse med andre lige så vigtige principper og kriterier. Det, der vækker størst bekymring, er de berørte arbejdstageres arbejdsvilkår og sundheds- og sikkerhedsregler. Emballage- og affaldshåndteringssektorerne er særligt udsatte, fordi de er forbundet med hårdt arbejde, jobusikkerhed og sundheds- og sikkerhedsrisici. Det bør sikres, at gennemførelsen af disse ambitiøse målsætninger sker, uden at arbejdsvilkårene forringes. Disse vilkår skal tværtimod forbedres (8). |
| --- | --- |

5.2.9.

De kvantitative mål skal indgå som en fast bestanddel af de økonomiske aktørers forretningsmodeller (navnlig i emballage- og handelssektoren), og aktørerne bør selv finde den mest effektive måde at nå dem på. Det skal dog sikres, at denne nødvendige overgang sker i overensstemmelse med andre lige så vigtige principper og kriterier. Det, der vækker størst bekymring, er de berørte arbejdstageres arbejdsvilkår og sundheds- og sikkerhedsregler. Emballage- og affaldshåndteringssektorerne er særligt udsatte, fordi de er forbundet med hårdt arbejde, jobusikkerhed og sundheds- og sikkerhedsrisici. Det bør sikres, at gennemførelsen af disse ambitiøse målsætninger sker, uden at arbejdsvilkårene forringes. Disse vilkår skal tværtimod forbedres (8).

| 5.2.10. | Der bør udvikles en finansiel ramme for de lokale myndigheder. De økonomiske rammebetingelser bør sætte de lokale myndigheder i stand til at nå de fastsatte mål ved hjælp af adgang til den nødvendige finansiering. Hvis de offentlige myndigheder pålægges stramme gældsregler, vil eventuelle yderligere investeringsbehov til for eksempel affaldshåndtering uundgåeligt føre til en reduktion af udgifterne til andre vigtige aktiviteter. Den politiske ramme skal sikre en passende finansiel ramme, om nødvendigt ved hjælp af specifikke budgetter såsom EU's strukturfonde og de midler, der er afsat til Europa 2020. |
| --- | --- |

5.2.10.

Der bør udvikles en finansiel ramme for de lokale myndigheder. De økonomiske rammebetingelser bør sætte de lokale myndigheder i stand til at nå de fastsatte mål ved hjælp af adgang til den nødvendige finansiering. Hvis de offentlige myndigheder pålægges stramme gældsregler, vil eventuelle yderligere investeringsbehov til for eksempel affaldshåndtering uundgåeligt føre til en reduktion af udgifterne til andre vigtige aktiviteter. Den politiske ramme skal sikre en passende finansiel ramme, om nødvendigt ved hjælp af specifikke budgetter såsom EU's strukturfonde og de midler, der er afsat til Europa 2020.

| 5.2.11. | Hvad angår mindskelse af fødevarespild, er det vigtigt at sikre, at fødevaresikkerheden ikke sættes over styr, og at forbrugerbeskyttelsesbestemmelserne overholdes. I den forbindelse skal forbrugerbeskyttelses- og fødevaresikkerhedsorganisationerne inddrages og høres. |
| --- | --- |

5.2.11.

Hvad angår mindskelse af fødevarespild, er det vigtigt at sikre, at fødevaresikkerheden ikke sættes over styr, og at forbrugerbeskyttelsesbestemmelserne overholdes. I den forbindelse skal forbrugerbeskyttelses- og fødevaresikkerhedsorganisationerne inddrages og høres.

| 5.2.12. | Madaffald består af organiske råstoffer, som i videst muligt omfang i enten forarbejdet eller uforandret tilstand bør bringes tilbage i landbrugsproduktionen. Visse typer af madaffald egner sig pga. deres beskaffenhed særligt til genbrug enten som dyrefoder eller til gødning af jorden. Dette er i øjeblikket udelukket pga. en række restriktive regler. Derfor anbefaler EØSU, at Kommissionen undersøger, om disse begrænsninger er hensigtsmæssige. |
| --- | --- |

5.2.12.

Madaffald består af organiske råstoffer, som i videst muligt omfang i enten forarbejdet eller uforandret tilstand bør bringes tilbage i landbrugsproduktionen. Visse typer af madaffald egner sig pga. deres beskaffenhed særligt til genbrug enten som dyrefoder eller til gødning af jorden. Dette er i øjeblikket udelukket pga. en række restriktive regler. Derfor anbefaler EØSU, at Kommissionen undersøger, om disse begrænsninger er hensigtsmæssige.

6.   Specifikke bemærkninger vedrørende dokument COM(2014) 445 final

| 6.1. | Meddelelsen om muligheder for ressourceeffektivitet i bygningssektoren sigter mod at mindske sektorens samlede miljøvirkning over hele livscyklen. Den foreslår et sæt indikatorer, som kan anvendes til at vurdere bygningers miljøpræstationer, således at designere, fabrikanter, entreprenører, myndigheder og brugere kan træffe oplyste valg. Det er meget vigtigt at have et gennemsigtigt system af indikatorer, især standardiserede statistikker og en række sammenlignelige og brugervenlige indikatorer. |
| --- | --- |

6.1.

Meddelelsen om muligheder for ressourceeffektivitet i bygningssektoren sigter mod at mindske sektorens samlede miljøvirkning over hele livscyklen. Den foreslår et sæt indikatorer, som kan anvendes til at vurdere bygningers miljøpræstationer, således at designere, fabrikanter, entreprenører, myndigheder og brugere kan træffe oplyste valg. Det er meget vigtigt at have et gennemsigtigt system af indikatorer, især standardiserede statistikker og en række sammenlignelige og brugervenlige indikatorer.

| 6.2. | Pakken om cirkulær økonomi bør omfatte passende efterspørgselsbaserede foranstaltninger, hvorved det vil være muligt at skabe et marked, der er selvforsynende mht. sekundære råstoffer (for eksempel produkter med et minimumsindhold af genanvendte materialer). Vi er nødt til at skabe en situation, hvor affald handles som et råstof med god markedslikviditet til en passende pris i økonomisk, menneskelig og miljømæssig forstand. Dette er det bedste incitament til indsamling af affald. |
| --- | --- |

6.2.

Pakken om cirkulær økonomi bør omfatte passende efterspørgselsbaserede foranstaltninger, hvorved det vil være muligt at skabe et marked, der er selvforsynende mht. sekundære råstoffer (for eksempel produkter med et minimumsindhold af genanvendte materialer). Vi er nødt til at skabe en situation, hvor affald handles som et råstof med god markedslikviditet til en passende pris i økonomisk, menneskelig og miljømæssig forstand. Dette er det bedste incitament til indsamling af affald.

6.3.   Udfordringer for produktklassificering — forebyggelse af serieskaderisici

| 6.3.1. | Forebyggelse af serieskader er en stor forsikringsmæssig udfordring. En fejl på en genstand, der anvendes i titusindvis af eksemplarer, kan generere direkte og indirekte reparationsudgifter på to- eller endog trecifrede euromillionbeløb. Eksempelvis er nogle af de seneste tyve års serieskader opstået pga. af kemisk uforenelighed mellem et givent byggeprodukts forskellige bestanddele. |
| --- | --- |

6.3.1.

Forebyggelse af serieskader er en stor forsikringsmæssig udfordring. En fejl på en genstand, der anvendes i titusindvis af eksemplarer, kan generere direkte og indirekte reparationsudgifter på to- eller endog trecifrede euromillionbeløb. Eksempelvis er nogle af de seneste tyve års serieskader opstået pga. af kemisk uforenelighed mellem et givent byggeprodukts forskellige bestanddele.

| 6.3.2. | Denne type serieskade skyldes generelt en reaktion, der udvikler sig over tid som følge af interaktion med eksterne parametre (såsom fugt eller temperatur). Nogle af disse skader er også knyttet til importerede produkter med visse karakteristika, der ikke har været korrekt angivet. |
| --- | --- |

6.3.2.

Denne type serieskade skyldes generelt en reaktion, der udvikler sig over tid som følge af interaktion med eksterne parametre (såsom fugt eller temperatur). Nogle af disse skader er også knyttet til importerede produkter med visse karakteristika, der ikke har været korrekt angivet.

| 6.3.3. | Anvendelsen af genbrugsmaterialer i fremstillingen af bygningsmaterialer udgør ikke nogen hindring i sig selv. Dog er det nødvendigt at kende de nøjagtige fysisk-kemiske egenskaber af et materiale, der skal genanvendes, for at forebygge enhver risiko for uforenelighed, når det genbruges. Vanskeligheden ligger i på passende vis at definere og klassificere det materiale, der skal genanvendes, og at sikre sig, at det parti produkter, der skal genbruges, er homogent. |
| --- | --- |

6.3.3.

Anvendelsen af genbrugsmaterialer i fremstillingen af bygningsmaterialer udgør ikke nogen hindring i sig selv. Dog er det nødvendigt at kende de nøjagtige fysisk-kemiske egenskaber af et materiale, der skal genanvendes, for at forebygge enhver risiko for uforenelighed, når det genbruges. Vanskeligheden ligger i på passende vis at definere og klassificere det materiale, der skal genanvendes, og at sikre sig, at det parti produkter, der skal genbruges, er homogent.

| 6.3.4. | Revisionen af affaldspakken er en enestående chance til at tilslutte sig princippet om gentagen genanvendelse for at styrke ressourceeffektiviteten. Gentagen genanvendelse kan realiseres, når materialer ikke undergår en strukturel forringelse i genanvendelsesprocessen, dvs. for permanente materialer, men genanvendes gentagne gange for at styrke den cirkulære økonomi, hvorved det sikres, at funktionelle materialer ikke spildes eller går tabt ved forbrænding eller deponering. Permanente materialer udgør som sådan et blivende aktiv for samfundet. |
| --- | --- |

6.3.4.

Revisionen af affaldspakken er en enestående chance til at tilslutte sig princippet om gentagen genanvendelse for at styrke ressourceeffektiviteten. Gentagen genanvendelse kan realiseres, når materialer ikke undergår en strukturel forringelse i genanvendelsesprocessen, dvs. for permanente materialer, men genanvendes gentagne gange for at styrke den cirkulære økonomi, hvorved det sikres, at funktionelle materialer ikke spildes eller går tabt ved forbrænding eller deponering. Permanente materialer udgør som sådan et blivende aktiv for samfundet.

| 6.3.5. | Indførelse af sporbarhed af byggematerialer i deres første livscyklus ville gøre det lettere at styre genbruget, og man bør udarbejde regler for klassificering af materialer på baggrund af deres fremtidige anvendelse med fokus på høj grad af bionedbrydelighed og med indførelse af kvalitetsstandarder. |
| --- | --- |

6.3.5.

Indførelse af sporbarhed af byggematerialer i deres første livscyklus ville gøre det lettere at styre genbruget, og man bør udarbejde regler for klassificering af materialer på baggrund af deres fremtidige anvendelse med fokus på høj grad af bionedbrydelighed og med indførelse af kvalitetsstandarder.

| 6.4. | Kommissionen bør overveje at indføre bindende bestemmelser og sanktioner for at undgå eventuel dumping, ved at uønskede materialer eksportes ud af EU. |
| --- | --- |

6.4.

Kommissionen bør overveje at indføre bindende bestemmelser og sanktioner for at undgå eventuel dumping, ved at uønskede materialer eksportes ud af EU.

Bruxelles, den 10. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  http://ec.europa.eu/environment/circular-economy/

1

(2)  Se side 99 i denne EUT.

2

(3)  COM(2014) 398 final, s. 3.

3

(4)  EUT C 191 af 29.6.2012, s. 6-11.

4

(5)  EUT L 312 af 28.11.2008, s. 3.

5

(6)  EUT C 67 af 6.3.2014, s. 23-26.

6

(7)  http://cor.europa.eu/en/news/regional/Pages/cities-and-regions-eu-waste.aspx

7

(8)  For detaljerede oplysninger om affaldshåndtering se HesaMag nr. 2014/9 fra ETUI (Det Europæiske Fagforeningsinstitut): http://www.etui.org/en/Topics/Health-Safety/HesaMag

8

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/99 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/99

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Grøn handlingsplan for SMV'er — Sætte SMV'erne i stand til at gøre miljøudfordringer til nye forretningsmuligheder

(COM(2014) 440 final)

og meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Grønt beskæftigelsesinitiativ — Udnyttelse af jobskabelsespotentialet i den grønne økonomi

(COM(2014) 446 final)

(2015/C 230/15)

| Ordfører: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |

Ordfører:

Antonello PEZZINI

Kommissionen besluttede den 16. juli 2014 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Grøn handlingsplan for SMV'er Sætte SMV'erne i stand til at gøre miljøudfordringer til nye forretningsmuligheder«

COM(2014) 440 final

og om

»Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Grønt beskæftigelsesinitiativ — Udnyttelse af jobskabelsespotentialet i den grønne økonomi«

COM(2014) 446 final.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som vedtog sin udtalelse den 12. november 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december, følgende udtalelse med 135 stemmer for, 1 imod og 1 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) anser ideen om en cirkulær økonomi for at være af stor betydning for EU's systemiske konkurrenceevne, hvis den baseres på en fælles europæisk strategisk vision, med aktiv deltagelse af arbejdsmarked, regeringer, arbejdsgivere og arbejdstagere, forbrugere og lovgivende myndigheder på forskellige niveauer. |
| --- | --- |

1.1.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) anser ideen om en cirkulær økonomi for at være af stor betydning for EU's systemiske konkurrenceevne, hvis den baseres på en fælles europæisk strategisk vision, med aktiv deltagelse af arbejdsmarked, regeringer, arbejdsgivere og arbejdstagere, forbrugere og lovgivende myndigheder på forskellige niveauer.

| 1.2. | EØSU er overbevist om, at overgangen til en cirkulær europæisk økonomi kan åbne positive perspektiver for gennemførelsen af Europa 2020-strategiens målsætninger: den kan blive en drivkraft for vækst, jobskabelse og grønne kompetencer ved at styrke kapaciteten til at forvalte naturressourcerne i en bæredygtig og konkurrencedygtig økonomi. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU er overbevist om, at overgangen til en cirkulær europæisk økonomi kan åbne positive perspektiver for gennemførelsen af Europa 2020-strategiens målsætninger: den kan blive en drivkraft for vækst, jobskabelse og grønne kompetencer ved at styrke kapaciteten til at forvalte naturressourcerne i en bæredygtig og konkurrencedygtig økonomi.

| 1.3. | Udvalget anmoder om, at der lanceres et initiativ til gennemførelse af fremtidsanalyser på EU-plan, som skal være deltagelsesbaseret og sigte mod at definere en fælles vision for alle offentlige og private aktører, således at der kan udarbejdes effektive og sammenhængende politikker og instrumenter på EU-, nationalt og regionalt plan for en konsensusbaseret overgang til grøn økonomi og for at give konkrete impulser til dagsordenen for grøn innovation. Der bør ydes støtte til netværk af civilsamfundsaktører, som arbejder for overgangen til en cirkulær økonomi. Udvalget kan aktivt fremme den slags netværk og tillige undersøge mulighederne for at etablere en europæisk platform for den cirkulære økonomi. |
| --- | --- |

1.3.

Udvalget anmoder om, at der lanceres et initiativ til gennemførelse af fremtidsanalyser på EU-plan, som skal være deltagelsesbaseret og sigte mod at definere en fælles vision for alle offentlige og private aktører, således at der kan udarbejdes effektive og sammenhængende politikker og instrumenter på EU-, nationalt og regionalt plan for en konsensusbaseret overgang til grøn økonomi og for at give konkrete impulser til dagsordenen for grøn innovation. Der bør ydes støtte til netværk af civilsamfundsaktører, som arbejder for overgangen til en cirkulær økonomi. Udvalget kan aktivt fremme den slags netværk og tillige undersøge mulighederne for at etablere en europæisk platform for den cirkulære økonomi.

| 1.4. | Samtidigt tillægger EØSU det afgørende betydning, at der indledes en struktureret dialog inden for de enkelte sektorer med henblik på at iværksætte pilotforanstaltninger til støtte for eksperimentering, som kan vise vejen frem og potentialet i mere bæredygtige fremgangsmåder. Aktører såsom forbrugerorganisationer, små og mellemstore virksomheder og den sociale økonomi bør deltage fuldt ud i denne dialog. |
| --- | --- |

1.4.

Samtidigt tillægger EØSU det afgørende betydning, at der indledes en struktureret dialog inden for de enkelte sektorer med henblik på at iværksætte pilotforanstaltninger til støtte for eksperimentering, som kan vise vejen frem og potentialet i mere bæredygtige fremgangsmåder. Aktører såsom forbrugerorganisationer, små og mellemstore virksomheder og den sociale økonomi bør deltage fuldt ud i denne dialog.

| 1.5. | Udvalget anser det for vigtigt, at man ved hjælp af en cost-benefit-analyse evaluerer, hvem der kan påtage sig ansvaret for en systemisk omlægning af fremstillings-, handels-, distributions- og forbrugssystemerne, hvor praksissen med indbygget forældelse erstattes af nye brugs- og forbrugsegenskaber for produkter og komponenter, som bevarer deres merværdi og mulighed for genanvendelse så længe som muligt. |
| --- | --- |

1.5.

Udvalget anser det for vigtigt, at man ved hjælp af en cost-benefit-analyse evaluerer, hvem der kan påtage sig ansvaret for en systemisk omlægning af fremstillings-, handels-, distributions- og forbrugssystemerne, hvor praksissen med indbygget forældelse erstattes af nye brugs- og forbrugsegenskaber for produkter og komponenter, som bevarer deres merværdi og mulighed for genanvendelse så længe som muligt.

| 1.6. | Efter EØSU's mening må overgangen til den nye model for cirkulær økonomi, der omfatter re-manufacturing og re-consuming, gå hånd i hånd med en generel udbredelse af konceptet socialt ansvarligt område, som tager afsæt i udviklingen af en fælles, innovativ og deltagelsesbaseret kultur. |
| --- | --- |

1.6.

Efter EØSU's mening må overgangen til den nye model for cirkulær økonomi, der omfatter re-manufacturing og re-consuming, gå hånd i hånd med en generel udbredelse af konceptet socialt ansvarligt område, som tager afsæt i udviklingen af en fælles, innovativ og deltagelsesbaseret kultur.

| 1.7. | EØSU opfordrer EU til at indføre en mulighed for, at der efter forud fastlagte kriterier kan udpeges et væsentligt antal klart definerede innovationsområder — intelligente byer, frihavnsområder, lokale klynger, green deal — hvor der kan gøres forsøg med overgangen til den cirkulære økonomi blandt andet med afsæt i de positive erfaringer med EU-instrumenter såsom borgmesteraftalen. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU opfordrer EU til at indføre en mulighed for, at der efter forud fastlagte kriterier kan udpeges et væsentligt antal klart definerede innovationsområder — intelligente byer, frihavnsområder, lokale klynger, green deal — hvor der kan gøres forsøg med overgangen til den cirkulære økonomi blandt andet med afsæt i de positive erfaringer med EU-instrumenter såsom borgmesteraftalen.

| 1.8. | EØSU tager derfor positivt imod forslagene i den grønne handlingsplan for SMV'er og det grønne beskæftigelsesinitiativ, men savner konkrete forslag og praktiske retningslinjer for at hjælpe SMV'erne med at blive mere bæredygtige og grønne. EØSU anmoder endvidere om, at »tænk småt først«-princippet bliver omdrejningspunktet i handlingsplanen på linje med Small Business Act. |
| --- | --- |

1.8.

EØSU tager derfor positivt imod forslagene i den grønne handlingsplan for SMV'er og det grønne beskæftigelsesinitiativ, men savner konkrete forslag og praktiske retningslinjer for at hjælpe SMV'erne med at blive mere bæredygtige og grønne. EØSU anmoder endvidere om, at »tænk småt først«-princippet bliver omdrejningspunktet i handlingsplanen på linje med Small Business Act.

| 1.9. | Ligeledes anser EØSU det for afgørende, at arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet kommer til at spille en aktiv rolle i udformningen, anvendelsen og overvågningen af de nationale politikker for bæredygtig udvikling samt i overgangen til en cirkulær økonomi med en høj grad af miljømæssig bæredygtighed, et stort erhvervspotentiale og mange muligheder for »grøn« beskæftigelse. |
| --- | --- |

1.9.

Ligeledes anser EØSU det for afgørende, at arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet kommer til at spille en aktiv rolle i udformningen, anvendelsen og overvågningen af de nationale politikker for bæredygtig udvikling samt i overgangen til en cirkulær økonomi med en høj grad af miljømæssig bæredygtighed, et stort erhvervspotentiale og mange muligheder for »grøn« beskæftigelse.

| 1.10. | Efter EØSU's mening bør de foranstaltninger, der foreslås for at overvinde den nuværende mangel på grønne kompetencer, styrkes gennem en effektiv og målrettet anvendelse af strukturfondene — især Den Europæiske Socialfond, Regionalfonden samt landbrugsfondene og Fiskerifonden, innovationsinstrumenter, såsom Horisont 2020, COSME og LIFE, og EIB's facilitet for grøn mikrofinansiering. |
| --- | --- |

1.10.

Efter EØSU's mening bør de foranstaltninger, der foreslås for at overvinde den nuværende mangel på grønne kompetencer, styrkes gennem en effektiv og målrettet anvendelse af strukturfondene — især Den Europæiske Socialfond, Regionalfonden samt landbrugsfondene og Fiskerifonden, innovationsinstrumenter, såsom Horisont 2020, COSME og LIFE, og EIB's facilitet for grøn mikrofinansiering.

| 1.10.1. | Det er også en god ide at tage initiativ til:






  — | en reel kvantificering af mulighederne for varig beskæftigelse, som ikke kan udflyttes |
| --- | --- | --- |

1.10.1.

Det er også en god ide at tage initiativ til:

—

en reel kvantificering af mulighederne for varig beskæftigelse, som ikke kan udflyttes

| — | en sikring af lighed og bæredygtighed i processen ved at imødegå risici for fattigdom og energifattigdom gennem en struktureret social dialog på de forskellige niveauer ud fra en fælles strategisk vision |
| --- | --- |

—

en sikring af lighed og bæredygtighed i processen ved at imødegå risici for fattigdom og energifattigdom gennem en struktureret social dialog på de forskellige niveauer ud fra en fælles strategisk vision

| — | en fælles oplysningsindsats gennemført i fællesskab af arbejdsmarkedets parter |
| --- | --- |

—

en fælles oplysningsindsats gennemført i fællesskab af arbejdsmarkedets parter

| — | et tæt samspil mellem arbejdsmarkedet og uddannelsessektoren, som trækker på alle samfundskræfter. |
| --- | --- |

—

et tæt samspil mellem arbejdsmarkedet og uddannelsessektoren, som trækker på alle samfundskræfter.

| 1.11. | EØSU er overbevist om, at en konsensus- og deltagelsesbaseret overgang til en cirkulær europæisk økonomi kan åbne talrige muligheder for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder og for den sociale økonomi og således blive en vigtig drivkraft for vækst på såvel det indre som det internationale marked. I den forbindelse bør fokus rettes mod:






  — | styrkelse og udbredelse af den frivillige ordning for grøn revision af virksomheder |
| --- | --- | --- |

1.11.

EØSU er overbevist om, at en konsensus- og deltagelsesbaseret overgang til en cirkulær europæisk økonomi kan åbne talrige muligheder for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder og for den sociale økonomi og således blive en vigtig drivkraft for vækst på såvel det indre som det internationale marked. I den forbindelse bør fokus rettes mod:

—

styrkelse og udbredelse af den frivillige ordning for grøn revision af virksomheder

| — | forbedring af adgangen til kredit, især ved hjælp af garantiordninger |
| --- | --- |

—

forbedring af adgangen til kredit, især ved hjælp af garantiordninger

| — | finansiering af miljøinnovation i mikro- og minivirksomheder især i områder, der fungerer som demonstrationsområder for systemisk miljøinnovation |
| --- | --- |

—

finansiering af miljøinnovation i mikro- og minivirksomheder især i områder, der fungerer som demonstrationsområder for systemisk miljøinnovation

| — | styrkelse af den iværksætterorienterede uddannelsesindsats og coaching af virksomheder |
| --- | --- |

—

styrkelse af den iværksætterorienterede uddannelsesindsats og coaching af virksomheder

| — | støtte til et cirkulært marked i EU for materialer, komponenter og mellemprodukter bl.a. med lancering af en Circular eBay på grundlag af europæiske og internationale reguleringsmæssige tekniske standarder. Målet hermed skal også være at skabe et stabilt udbud af disse primære og sekundære ressourcer, der kan være værdifulde for forsyningssikkerheden og handelsbalancerne. |
| --- | --- |

—

støtte til et cirkulært marked i EU for materialer, komponenter og mellemprodukter bl.a. med lancering af en Circular eBay på grundlag af europæiske og internationale reguleringsmæssige tekniske standarder. Målet hermed skal også være at skabe et stabilt udbud af disse primære og sekundære ressourcer, der kan være værdifulde for forsyningssikkerheden og handelsbalancerne.

| 1.12. | Udvalget er overbevist om, at overgangen til en cirkulær økonomi især i Europa fortjener kraftig støtte. Det vil derfor være nødvendigt at:






  — | indarbejde denne integrerede politiske tilgang i midtvejsrevisionen af Europa 2020-strategien for bæredygtig, intelligent og inklusiv vækst for at få udbytte af dens økonomiske og beskæftigelsesmæssige potentiale |
| --- | --- | --- |

1.12.

Udvalget er overbevist om, at overgangen til en cirkulær økonomi især i Europa fortjener kraftig støtte. Det vil derfor være nødvendigt at:

—

indarbejde denne integrerede politiske tilgang i midtvejsrevisionen af Europa 2020-strategien for bæredygtig, intelligent og inklusiv vækst for at få udbytte af dens økonomiske og beskæftigelsesmæssige potentiale

| — | fokusere på nye ideer og/eller stærkt innovative sektorer med en høj grad af praktisk teknologisk implementering, herunder udnyttelse af eksisterende teknologier og indarbejdning af socialt bæredygtig innovation |
| --- | --- |

—

fokusere på nye ideer og/eller stærkt innovative sektorer med en høj grad af praktisk teknologisk implementering, herunder udnyttelse af eksisterende teknologier og indarbejdning af socialt bæredygtig innovation

| — | vende tendensen i den politisk-lovgivningsmæssige tilgang på de forskellige niveauer — EU-, nationalt og lokalt — så den fra at være repressiv bliver proaktiv. Hertil vil en hvidbog om cirkulær økonomi, beskæftigelse og vækst i EU, som dækker alle de mange instrumenter og politikker på området blandt andet kunne bidrage. |
| --- | --- |

—

vende tendensen i den politisk-lovgivningsmæssige tilgang på de forskellige niveauer — EU-, nationalt og lokalt — så den fra at være repressiv bliver proaktiv. Hertil vil en hvidbog om cirkulær økonomi, beskæftigelse og vækst i EU, som dækker alle de mange instrumenter og politikker på området blandt andet kunne bidrage.

2.   Indledning

| 2.1. | Begrebet »cirkulær økonomi« som modsætning til den lineære økonomi, hvor man »tager-producerer-forbruger-bortskaffer«, er affødt af behovet for at nå frem til en bæredygtig vækst, hvor produkterne kan bevare deres merværdi så længe som muligt, og hvor deres komponenter i så vid udstrækning som muligt kan genanvendes i produktionsøjemed, således at affaldsdannelsen og affaldsdeponeringen samt miljøbelastningen reduceres mere og mere. |
| --- | --- |

2.1.

Begrebet »cirkulær økonomi« som modsætning til den lineære økonomi, hvor man »tager-producerer-forbruger-bortskaffer«, er affødt af behovet for at nå frem til en bæredygtig vækst, hvor produkterne kan bevare deres merværdi så længe som muligt, og hvor deres komponenter i så vid udstrækning som muligt kan genanvendes i produktionsøjemed, således at affaldsdannelsen og affaldsdeponeringen samt miljøbelastningen reduceres mere og mere.

| 2.2. | Ifølge McKinsey går mellem 60 og 80 % af ressourcerne tabt i det lineære forløb »udvinding-produktion-forbrug-affald«. I en verden, hvor 3 milliarder forbrugere er ved at indtræde i middelklassen, kan dette ikke gå længere. |
| --- | --- |

2.2.

Ifølge McKinsey går mellem 60 og 80 % af ressourcerne tabt i det lineære forløb »udvinding-produktion-forbrug-affald«. I en verden, hvor 3 milliarder forbrugere er ved at indtræde i middelklassen, kan dette ikke gå længere.

| 2.3. | Overgangen til den cirkulære økonomi indebærer gennemgribende holdningsændringer blandt producenter, arbejdstagere, forbrugere og borgere samt ændringer med hensyn til anvendelsen af ressourcer og råstoffer, produktdesign, markeds- og forretningsmodeller og forskning i nye metoder til omdannelse af affald til en ressource. |
| --- | --- |

2.3.

Overgangen til den cirkulære økonomi indebærer gennemgribende holdningsændringer blandt producenter, arbejdstagere, forbrugere og borgere samt ændringer med hensyn til anvendelsen af ressourcer og råstoffer, produktdesign, markeds- og forretningsmodeller og forskning i nye metoder til omdannelse af affald til en ressource.

| 2.4. | Man har de nødvendige teknologier til at spore materialernes liv gennem hele værdikæden. Hertil kommer de stadigt mere sparsomme ressourcer og de dermed høje varepriser. For forbrugerne kan en rettidigt udført tjeneste være mere interessant end blot at eje et produkt. |
| --- | --- |

2.4.

Man har de nødvendige teknologier til at spore materialernes liv gennem hele værdikæden. Hertil kommer de stadigt mere sparsomme ressourcer og de dermed høje varepriser. For forbrugerne kan en rettidigt udført tjeneste være mere interessant end blot at eje et produkt.

| 2.5. | En sådan model for grøn vækst forudsætter ikke kun en veritabel kulturændring med et kraftigt element af innovation og forskning, men også store investeringer i teknologi, uddannelse, tilrettelæggelse af og kvalificering til nye erhvervsprofiler, nye finansieringsmetoder og passende politikker. |
| --- | --- |

2.5.

En sådan model for grøn vækst forudsætter ikke kun en veritabel kulturændring med et kraftigt element af innovation og forskning, men også store investeringer i teknologi, uddannelse, tilrettelæggelse af og kvalificering til nye erhvervsprofiler, nye finansieringsmetoder og passende politikker.

| 2.6. | En integreret politisk tilgang er afgørende for at kunne udnytte beskæftigelsespotentialet i nye erhvervsprofiler, som skal være rimeligt tilgængelige, og tage de udfordringer op, som følger af overgangen til en cirkulær og ikke lineær økonomi. I dette øjemed bør kommunikationen styrkes for at tage de mange store udfordringer op bl.a. ved hjælp af nye uddannelses-, arbejds- og organisationsmodeller. |
| --- | --- |

2.6.

En integreret politisk tilgang er afgørende for at kunne udnytte beskæftigelsespotentialet i nye erhvervsprofiler, som skal være rimeligt tilgængelige, og tage de udfordringer op, som følger af overgangen til en cirkulær og ikke lineær økonomi. I dette øjemed bør kommunikationen styrkes for at tage de mange store udfordringer op bl.a. ved hjælp af nye uddannelses-, arbejds- og organisationsmodeller.

| 2.7. | Det er meget vigtigt for EU's fremtidige industrielle konkurrenceevne at styrke kapaciteten til at fremstille holdbare produkter med anvendelse af færre råstoffer, mindre energi og mindre vand og ved at genvinde affaldsressourcer: det er nødvendigt at designe og fremstille produkter, som kan genbruges, repareres, regenereres og genanvendes og at tilrettelægge dertil egnede tjenester. |
| --- | --- |

2.7.

Det er meget vigtigt for EU's fremtidige industrielle konkurrenceevne at styrke kapaciteten til at fremstille holdbare produkter med anvendelse af færre råstoffer, mindre energi og mindre vand og ved at genvinde affaldsressourcer: det er nødvendigt at designe og fremstille produkter, som kan genbruges, repareres, regenereres og genanvendes og at tilrettelægge dertil egnede tjenester.

| 2.8. | Affald fra en given forarbejdningsfase bør kunne omdannes til en ressource for andre aktiviteter og eventuelt anvendes som gødning på lokale landbrugsbedrifter. Varmen bør ikke gå til spilde, men genvindes til andre formål såsom opvarmning af boliger eller drivhuse. |
| --- | --- |

2.8.

Affald fra en given forarbejdningsfase bør kunne omdannes til en ressource for andre aktiviteter og eventuelt anvendes som gødning på lokale landbrugsbedrifter. Varmen bør ikke gå til spilde, men genvindes til andre formål såsom opvarmning af boliger eller drivhuse.

| 2.9. | Cirkulær model: fra hvert ton materiale, hver joule energi og hver hektar jord bør det være muligt at få yderligere merværdi og større gavn ved at spare, genbruge og genvinde materialer. |
| --- | --- |

2.9.

Cirkulær model: fra hvert ton materiale, hver joule energi og hver hektar jord bør det være muligt at få yderligere merværdi og større gavn ved at spare, genbruge og genvinde materialer.

| 2.10. | For at drage fordel af overgangen til en cirkulær økonomi er det nødvendigt at: |
| --- | --- |

2.10.

For at drage fordel af overgangen til en cirkulær økonomi er det nødvendigt at:

| 2.10.1. | fjerne systemiske barrierer, som forhindrer indførelsen af cirkulære forretningsmodeller i SMV'er, og effektivt udnytte materialer, der stammer fra affaldsstrømme, samt sektorielle og tværsektorielle informationsnetværk, også på EU-plan |
| --- | --- |

2.10.1.

fjerne systemiske barrierer, som forhindrer indførelsen af cirkulære forretningsmodeller i SMV'er, og effektivt udnytte materialer, der stammer fra affaldsstrømme, samt sektorielle og tværsektorielle informationsnetværk, også på EU-plan

| 2.10.2. | udvikle nye erhvervsprofiler for de menneskelige ressourcer, der skal forvalte disse processer, idet uddannelse med henblik på at gøre arbejdspladser grønnere bygger på en god grunduddannelse ledsaget af læring gennem hele arbejdslivet, hvori indgår oplysning for at skabe miljøbevidsthed (1) |
| --- | --- |

2.10.2.

udvikle nye erhvervsprofiler for de menneskelige ressourcer, der skal forvalte disse processer, idet uddannelse med henblik på at gøre arbejdspladser grønnere bygger på en god grunduddannelse ledsaget af læring gennem hele arbejdslivet, hvori indgår oplysning for at skabe miljøbevidsthed (1)

| 2.10.3. | råde over passende finansielle instrumenter, især til forskning og innovation, kapacitetsopbygning og markedsanalyse med anvendelse af instrumenter såsom Horisont 2020, strukturfondene, EIB og OPP |
| --- | --- |

2.10.3.

råde over passende finansielle instrumenter, især til forskning og innovation, kapacitetsopbygning og markedsanalyse med anvendelse af instrumenter såsom Horisont 2020, strukturfondene, EIB og OPP

| 2.10.4. | gennemføre lovgivningsmæssige forenklinger og tilpasninger på forskellige myndighedsniveauer, så forbudssystemer afløses af proaktive tilgange for at fremme etableringen og udviklingen af grønne virksomheder, der kan skabe kvalificeret og varig beskæftigelse i tråd med Small Business Act |
| --- | --- |

2.10.4.

gennemføre lovgivningsmæssige forenklinger og tilpasninger på forskellige myndighedsniveauer, så forbudssystemer afløses af proaktive tilgange for at fremme etableringen og udviklingen af grønne virksomheder, der kan skabe kvalificeret og varig beskæftigelse i tråd med Small Business Act

| 2.10.5. | tildele arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet en aktiv rolle i udformningen, anvendelsen og overvågningen af de nationale politikker for bæredygtig udvikling og i overgangen til den cirkulære økonomi med en høj grad af miljømæssig bæredygtighed og stor grøn beskæftigelse |
| --- | --- |

2.10.5.

tildele arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet en aktiv rolle i udformningen, anvendelsen og overvågningen af de nationale politikker for bæredygtig udvikling og i overgangen til den cirkulære økonomi med en høj grad af miljømæssig bæredygtighed og stor grøn beskæftigelse

| 2.10.6. | stille retningslinjer og konkret teknisk støtte til rådighed for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder samt kooperativer med henblik på at gøre deres produktionsprocesser grønnere. Dette kan med samfundskræfternes hjælp tage form af en »værktøjskasse« for nye forretningsmodeller og udveksling af bedste praksis |
| --- | --- |

2.10.6.

stille retningslinjer og konkret teknisk støtte til rådighed for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder samt kooperativer med henblik på at gøre deres produktionsprocesser grønnere. Dette kan med samfundskræfternes hjælp tage form af en »værktøjskasse« for nye forretningsmodeller og udveksling af bedste praksis

| 2.10.7. | fremme en kultur præget af dialog og samarbejde på arbejdspladsen for at opnå en mere rationel anvendelse af ressourcerne, reducere affaldsmængden, bruge rene og sikre teknologier og arbejdsmetoder og forbedre jobkvaliteten. |
| --- | --- |

2.10.7.

fremme en kultur præget af dialog og samarbejde på arbejdspladsen for at opnå en mere rationel anvendelse af ressourcerne, reducere affaldsmængden, bruge rene og sikre teknologier og arbejdsmetoder og forbedre jobkvaliteten.

| 2.11. | Grønnere arbejdspladser og fremme af grønt arbejde i såvel traditionelle som fremspirende sektorer skulle kunne bane vej for en miljømæssigt bæredygtig, konkurrencedygtig og kulstoffattig økonomi samt bæredygtige forbrugs- og produktionsmønstre, som bidrager til kampen mod klimaændringerne. |
| --- | --- |

2.11.

Grønnere arbejdspladser og fremme af grønt arbejde i såvel traditionelle som fremspirende sektorer skulle kunne bane vej for en miljømæssigt bæredygtig, konkurrencedygtig og kulstoffattig økonomi samt bæredygtige forbrugs- og produktionsmønstre, som bidrager til kampen mod klimaændringerne.

| 2.12. | EØSU har flere gange taget dette brede emne op i forskellige udtalelser (2), hvori det blandt andet understreges:






  — | at alle fuldt ud bør være klar over, at vi står over for en ny industriel revolution, hvor livs- og miljøkvalitet står i centrum af udviklingen, og hvor der kræves en ny, integreret tilgang til planlægning, produktion, forbrug, bevarelse og forvaltning af naturressourcerne |
| --- | --- | --- |

2.12.

EØSU har flere gange taget dette brede emne op i forskellige udtalelser (2), hvori det blandt andet understreges:

—

at alle fuldt ud bør være klar over, at vi står over for en ny industriel revolution, hvor livs- og miljøkvalitet står i centrum af udviklingen, og hvor der kræves en ny, integreret tilgang til planlægning, produktion, forbrug, bevarelse og forvaltning af naturressourcerne

| — | at det haster med at lade en defensiv, reaktiv indstilling vige for en beslutsom, proaktiv holdning |
| --- | --- |

—

at det haster med at lade en defensiv, reaktiv indstilling vige for en beslutsom, proaktiv holdning

| — | at EØSU støtter initiativer, der har til formål at udvikle en fællesskabspolitik til fremme af en bæredygtig produktion og et bæredygtigt forbrug, der er fuldt integreret i andre fællesskabspolitikker, med henblik på at gøre potentielle udfordringer til muligheder, der sikrer den europæiske industris konkurrencedygtighed |
| --- | --- |

—

at EØSU støtter initiativer, der har til formål at udvikle en fællesskabspolitik til fremme af en bæredygtig produktion og et bæredygtigt forbrug, der er fuldt integreret i andre fællesskabspolitikker, med henblik på at gøre potentielle udfordringer til muligheder, der sikrer den europæiske industris konkurrencedygtighed

| — | at der er brug for en seriøs dialog med deltagelse af EU-institutionerne, de nationale og regionale regeringer samt alle arbejdsmarkedsparterne om muligheden for at ændre forbrugsmønstrene og den økonomiske og sociale model som helhed. |
| --- | --- |

—

at der er brug for en seriøs dialog med deltagelse af EU-institutionerne, de nationale og regionale regeringer samt alle arbejdsmarkedsparterne om muligheden for at ændre forbrugsmønstrene og den økonomiske og sociale model som helhed.

| 2.12.1. | En stor del af de seneste tredive års industrielle fremskridt skyldes love og normer, som har pålagt industrivirksomhederne at få bugt med forureningen og finde frem til nye metoder til at omdanne affaldet til en ressource. Det er nødvendigt at udvikle nye skatteregler, som skaber balance mellem besparelse og forbrug af energi, samt passende bestemmelser, som giver industrivirksomhederne mulighed for at påtage sig ansvaret for hele produktcyklussen. |
| --- | --- |

2.12.1.

En stor del af de seneste tredive års industrielle fremskridt skyldes love og normer, som har pålagt industrivirksomhederne at få bugt med forureningen og finde frem til nye metoder til at omdanne affaldet til en ressource. Det er nødvendigt at udvikle nye skatteregler, som skaber balance mellem besparelse og forbrug af energi, samt passende bestemmelser, som giver industrivirksomhederne mulighed for at påtage sig ansvaret for hele produktcyklussen.

| 2.13. | I en nylig udtalelse har EØSU understreget, at »de dybe og nødvendige ændringer i måden at producere og forbruge på først og fremmest forudsætter, at civilsamfundet inddrages i hele denne omstillingsproces til en inklusiv grøn økonomi, og at det sker på alle niveauer, især på sektorniveau og territorialt niveau (europæisk, nationalt og regionalt)« (3). |
| --- | --- |

2.13.

I en nylig udtalelse har EØSU understreget, at »de dybe og nødvendige ændringer i måden at producere og forbruge på først og fremmest forudsætter, at civilsamfundet inddrages i hele denne omstillingsproces til en inklusiv grøn økonomi, og at det sker på alle niveauer, især på sektorniveau og territorialt niveau (europæisk, nationalt og regionalt)« (3).

| 2.14. | Europa-Parlamentet vedtog den 12. december 2013 en beslutning om »Økoinnovation — arbejdspladser og vækst gennem miljøpolitik«
   (4), hvori det:






  — | blandt andet fremhævede de dobbelte miljømæssige og økonomiske fordele ved overgangen til en grøn bæredygtig økonomi gennem skabelsen af bæredygtige arbejdspladser |
| --- | --- | --- |

2.14.

Europa-Parlamentet vedtog den 12. december 2013 en beslutning om »Økoinnovation — arbejdspladser og vækst gennem miljøpolitik«
   (4), hvori det:

—

blandt andet fremhævede de dobbelte miljømæssige og økonomiske fordele ved overgangen til en grøn bæredygtig økonomi gennem skabelsen af bæredygtige arbejdspladser

| — | understregede, at disse muligheder bør skabe bæredygtige kvalitetsjob for både faglærte og ufaglærte arbejdstagere |
| --- | --- |

—

understregede, at disse muligheder bør skabe bæredygtige kvalitetsjob for både faglærte og ufaglærte arbejdstagere

| — | opfordrede medlemsstaterne til at give virksomheder, navnlig SMV'er, incitamenter til at øge investeringerne i F&U-aktiviteter i den private sektor. |
| --- | --- |

—

opfordrede medlemsstaterne til at give virksomheder, navnlig SMV'er, incitamenter til at øge investeringerne i F&U-aktiviteter i den private sektor.

| 2.15. | I oktober 2011 vedtog Regionsudvalget (RU) en udtalelse om flagskibsinititativet »Et ressourceeffektivt Europa«, hvori det gav sin støtte til etableringen af en »overgangsplatform for ressourceeffektivitet, som ligeledes bør omfatte beslutningstagere fra forskellige administrative niveauer, bl.a. regionalt og lokalt niveau«. |
| --- | --- |

2.15.

I oktober 2011 vedtog Regionsudvalget (RU) en udtalelse om flagskibsinititativet »Et ressourceeffektivt Europa«, hvori det gav sin støtte til etableringen af en »overgangsplatform for ressourceeffektivitet, som ligeledes bør omfatte beslutningstagere fra forskellige administrative niveauer, bl.a. regionalt og lokalt niveau«.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1. | Udvalget glæder sig over fremlæggelsen af pakken om den cirkulære økonomi og især de to initiativer — som behandles i denne udtalelse — om grøn beskæftigelse og handlingsplanen for SMV'er i overgangsprocessen hen imod en cirkulær økonomi. |
| --- | --- |

3.1.

Udvalget glæder sig over fremlæggelsen af pakken om den cirkulære økonomi og især de to initiativer — som behandles i denne udtalelse — om grøn beskæftigelse og handlingsplanen for SMV'er i overgangsprocessen hen imod en cirkulær økonomi.

| 3.2. | Samtidigt udtrykker EØSU dog bekymring over disse initiativer — især handlingsplanen for SMV'er — fordi den indeholder en stor mængde information uden at anvise konkrete foranstaltninger og praktisk vejledning for SMV'erne og de berørte faggrupper om, hvorledes produktionsprocesser og tjenesteydelser kan gøres grønne på en effektiv måde, med lave omkostninger og en bedre jobkvalitet, uden at det går ud over konkurrenceevnen. |
| --- | --- |

3.2.

Samtidigt udtrykker EØSU dog bekymring over disse initiativer — især handlingsplanen for SMV'er — fordi den indeholder en stor mængde information uden at anvise konkrete foranstaltninger og praktisk vejledning for SMV'erne og de berørte faggrupper om, hvorledes produktionsprocesser og tjenesteydelser kan gøres grønne på en effektiv måde, med lave omkostninger og en bedre jobkvalitet, uden at det går ud over konkurrenceevnen.

| 3.3. | Efter EØSU's mening kan overgangen til den cirkulære økonomi ikke komme i stand uden inddragelse af produktionssektorerne, arbejdsmarkedets parter og forbrugerne såvel som de politiske beslutningstagere og den offentlige administration på forskellige niveauer begyndende med EU, som bør gå bort fra en forbudsorienteret tilgang til fordel for en sammenhængende proaktiv tilgang til fremme af overgangen blandt andet ved at anvende grønne betingelser i hele udbudssystemet. |
| --- | --- |

3.3.

Efter EØSU's mening kan overgangen til den cirkulære økonomi ikke komme i stand uden inddragelse af produktionssektorerne, arbejdsmarkedets parter og forbrugerne såvel som de politiske beslutningstagere og den offentlige administration på forskellige niveauer begyndende med EU, som bør gå bort fra en forbudsorienteret tilgang til fordel for en sammenhængende proaktiv tilgang til fremme af overgangen blandt andet ved at anvende grønne betingelser i hele udbudssystemet.

| 3.4. | Det er ikke kun et spørgsmål om nye fremstillingskoncepter og det deraf følgende behov for tilegnelse af nye kompetencer fra de erhvervsdrivendes og arbejdstagernes side, om udvikling af innovative organisations- og markedssystemer, om erhvervelse af nye brugs- og forbrugsegenskaber, men i særdeleshed også om opbygning af en ny industri- og tjenesteydelseskultur og frem for alt en ny lovgivnings- og forvaltningskultur. |
| --- | --- |

3.4.

Det er ikke kun et spørgsmål om nye fremstillingskoncepter og det deraf følgende behov for tilegnelse af nye kompetencer fra de erhvervsdrivendes og arbejdstagernes side, om udvikling af innovative organisations- og markedssystemer, om erhvervelse af nye brugs- og forbrugsegenskaber, men i særdeleshed også om opbygning af en ny industri- og tjenesteydelseskultur og frem for alt en ny lovgivnings- og forvaltningskultur.

| 3.5. | Udvalget anmoder indtrængende om, at der inden for rammerne af Horisont 2020 lanceres et omfattende initiativ til gennemførelse af fremtidsanalyser på EU-plan. Initiativet skal være deltagelsesbaseret og sigte mod at definere en fælles vision for alle offentlige og private aktører, udarbejde effektive og sammenhængende instrumenter på EU-, nationalt og regionalt plan med henblik på en konsensusbaseret overgang til den cirkulære økonomi, i tilgift til det positive arbejde, der udføres i den europæiske platform for ressourceeffektivitet (EREP). |
| --- | --- |

3.5.

Udvalget anmoder indtrængende om, at der inden for rammerne af Horisont 2020 lanceres et omfattende initiativ til gennemførelse af fremtidsanalyser på EU-plan. Initiativet skal være deltagelsesbaseret og sigte mod at definere en fælles vision for alle offentlige og private aktører, udarbejde effektive og sammenhængende instrumenter på EU-, nationalt og regionalt plan med henblik på en konsensusbaseret overgang til den cirkulære økonomi, i tilgift til det positive arbejde, der udføres i den europæiske platform for ressourceeffektivitet (EREP).

| 3.5.1. | Målet hermed bør endvidere være: at inddrage borgerne, arbejdstagerne, forbrugerne og virksomhederne ved hjælp af konkrete innovative instrumenter, som også på individuelt plan belønner bestemte adfærdsmønstre og handlinger |
| --- | --- |

3.5.1.

Målet hermed bør endvidere være: at inddrage borgerne, arbejdstagerne, forbrugerne og virksomhederne ved hjælp af konkrete innovative instrumenter, som også på individuelt plan belønner bestemte adfærdsmønstre og handlinger

| 3.5.2. | at fremme miljømæssig og social bæredygtighed og sætte skub i innovation og investeringer i menneskelig, social og miljømæssig kapital ved hjælp af gunstige lovrammer og finansieringsordninger på EU-plan |
| --- | --- |

3.5.2.

at fremme miljømæssig og social bæredygtighed og sætte skub i innovation og investeringer i menneskelig, social og miljømæssig kapital ved hjælp af gunstige lovrammer og finansieringsordninger på EU-plan

| 3.5.3. | at indføre forenklede og sammenhængende institutionelle rammer, inden for hvilke virksomheder, arbejdstagere, investorer og forbrugere aktivt kan deltage i overgangsprocessen |
| --- | --- |

3.5.3.

at indføre forenklede og sammenhængende institutionelle rammer, inden for hvilke virksomheder, arbejdstagere, investorer og forbrugere aktivt kan deltage i overgangsprocessen

| 3.5.4. | at sikre passende finansiel støtte fra EU, medlemsstater og regioner ved at fremme adgangen til kredit, især for mikrovirksomheder |
| --- | --- |

3.5.4.

at sikre passende finansiel støtte fra EU, medlemsstater og regioner ved at fremme adgangen til kredit, især for mikrovirksomheder

| 3.5.5. | at fremme målrettede skattelettelser, innovative offentlig-private partnerskaber og politikker for grønne offentlige udbud samt udbrede de bedste eksempler på god praksis, som kan lette adgangen til afsætningsmuligheder og gøre arbejdsmarkederne mere rummelige, således at ressourcerne beskyttes på lokalt plan |
| --- | --- |

3.5.5.

at fremme målrettede skattelettelser, innovative offentlig-private partnerskaber og politikker for grønne offentlige udbud samt udbrede de bedste eksempler på god praksis, som kan lette adgangen til afsætningsmuligheder og gøre arbejdsmarkederne mere rummelige, således at ressourcerne beskyttes på lokalt plan

| 3.5.6. | at skabe et varigt samspil mellem arbejdsmarkedet og erhvervslivet på den ene side og uddannelsesområdet for grøn produktion, grønt forbrug og grøn beskæftigelse på den anden side (5) |
| --- | --- |

3.5.6.

at skabe et varigt samspil mellem arbejdsmarkedet og erhvervslivet på den ene side og uddannelsesområdet for grøn produktion, grønt forbrug og grøn beskæftigelse på den anden side (5)

| 3.5.7. | at yde støtte og mentorbistand til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder via europæiske ekspertisenetværk og ekspertisepoler for viden-, kompetence- og markedsudvikling, men især gennem finansiel og uddannelsesmæssig støtte. |
| --- | --- |

3.5.7.

at yde støtte og mentorbistand til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder via europæiske ekspertisenetværk og ekspertisepoler for viden-, kompetence- og markedsudvikling, men især gennem finansiel og uddannelsesmæssig støtte.

| 3.6. | Samtidigt tillægger EØSU det afgørende betydning, at der indledes en struktureret dialog inden for de enkelte sektorer med henblik på at iværksætte pilotforanstaltninger til støtte for eksperimentering, som kan vise vejen frem og potentialet i mere bæredygtige fremgangsmåder. De sociale aktører såsom forbrugerorganisationer, små og mellemstore virksomheder og den sociale økonomi bør deltage fuldt ud i denne dialog. |
| --- | --- |

3.6.

Samtidigt tillægger EØSU det afgørende betydning, at der indledes en struktureret dialog inden for de enkelte sektorer med henblik på at iværksætte pilotforanstaltninger til støtte for eksperimentering, som kan vise vejen frem og potentialet i mere bæredygtige fremgangsmåder. De sociale aktører såsom forbrugerorganisationer, små og mellemstore virksomheder og den sociale økonomi bør deltage fuldt ud i denne dialog.

| 3.7. | Udvalget mener, at man — før der sættes ind med foranstaltninger til skabelse af ny grøn, anstændig og varig beskæftigelse og udarbejdelse af grønne handlingsplaner for SMV'erne — bør iværksætte en plan for bekæmpelse af indbygget forældelse af produkter. |
| --- | --- |

3.7.

Udvalget mener, at man — før der sættes ind med foranstaltninger til skabelse af ny grøn, anstændig og varig beskæftigelse og udarbejdelse af grønne handlingsplaner for SMV'erne — bør iværksætte en plan for bekæmpelse af indbygget forældelse af produkter.

| 3.8. | Omkostningerne for genvindings- og genanvendelsesvirksomhederne, kvaliteten og stabiliteten af de nye arbejdspladser, der hermed skabes, kan ikke betragtes alene som forhold, der bestemmes af miljøpolitikken. De kræver derimod komplekse proaktive forvaltningssystemer med integrerede indgreb på mange strategiske områder, såsom forbruger-, transport-, landbrugs- og energiområdet (6). |
| --- | --- |

3.8.

Omkostningerne for genvindings- og genanvendelsesvirksomhederne, kvaliteten og stabiliteten af de nye arbejdspladser, der hermed skabes, kan ikke betragtes alene som forhold, der bestemmes af miljøpolitikken. De kræver derimod komplekse proaktive forvaltningssystemer med integrerede indgreb på mange strategiske områder, såsom forbruger-, transport-, landbrugs- og energiområdet (6).

| 3.9. | Innovationen på markederne for genvundne materialer bør kunne foregå inden for sammenhængende og reviderede europæiske lovrammer med incitamenter til at forbinde produktinnovation med produktets anvendelse for at imødegå de nuværende strømme af oparbejdning af restprodukter og bortskaffelse af komponenter i lande med lave forarbejdningsomkostninger og sløseri med arbejdstagernes sikkerhed og sundhed (7). |
| --- | --- |

3.9.

Innovationen på markederne for genvundne materialer bør kunne foregå inden for sammenhængende og reviderede europæiske lovrammer med incitamenter til at forbinde produktinnovation med produktets anvendelse for at imødegå de nuværende strømme af oparbejdning af restprodukter og bortskaffelse af komponenter i lande med lave forarbejdningsomkostninger og sløseri med arbejdstagernes sikkerhed og sundhed (7).

| 3.10. | Efter EØSU's mening må overgangen til den nye model for cirkulær økonomi, der omfatter re-manufacturing og re-consuming, gå hånd i hånd med en generel udbredelse af konceptet socialt ansvarligt område. |
| --- | --- |

3.10.

Efter EØSU's mening må overgangen til den nye model for cirkulær økonomi, der omfatter re-manufacturing og re-consuming, gå hånd i hånd med en generel udbredelse af konceptet socialt ansvarligt område.

4.   Cirkulær økonomi og jobskabelse

| 4.1. | Efter EØSU's mening er de foranstaltninger, der foreslås for at dække den nuværende mangel på grønne kvalifikationer, utilstrækkelige: udveksling af god praksis inden for de eksisterende netværk er ikke nok til at sikre en bedre evaluering af job- og kvalifikationsudviklingen. EØSU mener, at en bedre europæisk definition af grønne kvalifikationer — også med henblik på bedre statistiske opgørelser — med aktiv deltagelse af arbejdsmarkedets parter, SMV'erne og den sociale økonomi vil kunne muliggøre klarere analyser og mere målrettede fremsynsprojekter, der ikke kun skal dreje sig om nye erhvervsprofiler, men også sigte mod omstilling af forældede erhvervsprofiler bl.a. med hensyn til flexicurity og indførelsen af en europæisk kvalitetsramme (8). |
| --- | --- |

4.1.

Efter EØSU's mening er de foranstaltninger, der foreslås for at dække den nuværende mangel på grønne kvalifikationer, utilstrækkelige: udveksling af god praksis inden for de eksisterende netværk er ikke nok til at sikre en bedre evaluering af job- og kvalifikationsudviklingen. EØSU mener, at en bedre europæisk definition af grønne kvalifikationer — også med henblik på bedre statistiske opgørelser — med aktiv deltagelse af arbejdsmarkedets parter, SMV'erne og den sociale økonomi vil kunne muliggøre klarere analyser og mere målrettede fremsynsprojekter, der ikke kun skal dreje sig om nye erhvervsprofiler, men også sigte mod omstilling af forældede erhvervsprofiler bl.a. med hensyn til flexicurity og indførelsen af en europæisk kvalitetsramme (8).

| 4.2. | Udvalget mener, at en effektiv og målrettet anvendelse af strukturfondene, innovationsinstrumenter, såsom Horisont 2020, COSME og LIFE, og EIB's facilitet for grøn mikrofinansiering er afgørende for at fremme kvalitetsbeskæftigelse, især hvis støtten rettes mod de små virksomheder og den sociale økonomi og sammenkædes med den konsensusbaserede fremsynsproces, som udvalget støtter.
  Der er i den forbindelse behov for: |
| --- | --- |

4.2.

Udvalget mener, at en effektiv og målrettet anvendelse af strukturfondene, innovationsinstrumenter, såsom Horisont 2020, COSME og LIFE, og EIB's facilitet for grøn mikrofinansiering er afgørende for at fremme kvalitetsbeskæftigelse, især hvis støtten rettes mod de små virksomheder og den sociale økonomi og sammenkædes med den konsensusbaserede fremsynsproces, som udvalget støtter.

Der er i den forbindelse behov for:

| 4.2.1. | en realistisk kvantificering af mulighederne for varig og ikke udflytbar beskæftigelse på lokalt, sektorielt og tværsektorielt plan, som overgangen til den cirkulære økonomi kan generere, hvilket også skal ses i sammenhæng med det presserende behov for bæredygtig og jobskabende vækst i den europæiske økonomi |
| --- | --- |

4.2.1.

en realistisk kvantificering af mulighederne for varig og ikke udflytbar beskæftigelse på lokalt, sektorielt og tværsektorielt plan, som overgangen til den cirkulære økonomi kan generere, hvilket også skal ses i sammenhæng med det presserende behov for bæredygtig og jobskabende vækst i den europæiske økonomi

| 4.2.2. | en garanti for, at processen forløber retfærdigt og bæredygtigt: overgangen til den cirkulære økonomi bør ikke medføre problemer mht. social retfærdighed for arbejdstagerne, for mikro- og minivirksomhederne og for den sociale økonomi |
| --- | --- |

4.2.2.

en garanti for, at processen forløber retfærdigt og bæredygtigt: overgangen til den cirkulære økonomi bør ikke medføre problemer mht. social retfærdighed for arbejdstagerne, for mikro- og minivirksomhederne og for den sociale økonomi

| 4.2.3. | en struktureret social dialog på forskellige niveauer især ved fastlæggelsen og udbredelsen af en strategisk vision og integrerede politikker, som skal iværksættes for at den cirkulære økonomi kan råde over de erhvervsmæssige kompetencer og den faglærte arbejdskraft, den har brug for til sin udvikling |
| --- | --- |

4.2.3.

en struktureret social dialog på forskellige niveauer især ved fastlæggelsen og udbredelsen af en strategisk vision og integrerede politikker, som skal iværksættes for at den cirkulære økonomi kan råde over de erhvervsmæssige kompetencer og den faglærte arbejdskraft, den har brug for til sin udvikling

| 4.2.4. | et tæt samspil mellem arbejdsmarkedet og uddannelses- og erhvervsuddannelsessektoren for at opnå en positiv kompetenceudvikling med stærke systemer for erhvervsuddannelse og teknisk og faglig uddannelse, hvori de sociale aktører inddrages direkte (9). |
| --- | --- |

4.2.4.

et tæt samspil mellem arbejdsmarkedet og uddannelses- og erhvervsuddannelsessektoren for at opnå en positiv kompetenceudvikling med stærke systemer for erhvervsuddannelse og teknisk og faglig uddannelse, hvori de sociale aktører inddrages direkte (9).

5.   Grøn handlingsplan for SMV'er

| 5.1. | EØSU er overbevist om, at overgangen til en cirkulær europæisk økonomi kan åbne talrige muligheder for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder og for den sociale økonomi og således blive en vigtig drivkraft for vækst på såvel det indre som det internationale marked, for styrkelsen af deres kapacitet til at forvalte naturressourcerne bæredygtigt og for skabelsen af ny kvalitetsbeskæftigelse. |
| --- | --- |

5.1.

EØSU er overbevist om, at overgangen til en cirkulær europæisk økonomi kan åbne talrige muligheder for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder og for den sociale økonomi og således blive en vigtig drivkraft for vækst på såvel det indre som det internationale marked, for styrkelsen af deres kapacitet til at forvalte naturressourcerne bæredygtigt og for skabelsen af ny kvalitetsbeskæftigelse.

| 5.2. | Udvalget anmoder om, at den grønne handlingsplan for SMV'er i hele regulerings- og gennemførelsesprocessen følger og understøtter »tænk småt først«-princippet, især i forbindelse med lovgivningen om ressourceeffektivitet og i tråd med Small Business Act, således at SMV-testen bliver den udslagsgivende faktor i overgangen til den cirkulære økonomi. |
| --- | --- |

5.2.

Udvalget anmoder om, at den grønne handlingsplan for SMV'er i hele regulerings- og gennemførelsesprocessen følger og understøtter »tænk småt først«-princippet, især i forbindelse med lovgivningen om ressourceeffektivitet og i tråd med Small Business Act, således at SMV-testen bliver den udslagsgivende faktor i overgangen til den cirkulære økonomi.

| 5.3. | Efter EØSU's mening må støtteinstrumenterne for små virksomheder og den sociale økonomi revideres ud fra disse retningslinjer, da der kun er opnået beskedne resultater med de foregående instrumenter såsom handlingsplanen for miljøinnovation. |
| --- | --- |

5.3.

Efter EØSU's mening må støtteinstrumenterne for små virksomheder og den sociale økonomi revideres ud fra disse retningslinjer, da der kun er opnået beskedne resultater med de foregående instrumenter såsom handlingsplanen for miljøinnovation.

| 5.4. | Af de 34 foranstaltninger, der er beskrevet i Kommissionens arbejdsdokument (10), som er vedlagt forslaget, mener udvalget, at følgende bør prioriteres: |
| --- | --- |

5.4.

Af de 34 foranstaltninger, der er beskrevet i Kommissionens arbejdsdokument (10), som er vedlagt forslaget, mener udvalget, at følgende bør prioriteres:

| 5.4.1. | styrkelse og udbredelse af den frivillige forsøgsordning med miljørevision af SMV'er med henblik på udbredt EU-støttet kontrol af miljøteknologier til miljøvenligt design og miljøvenlige processer eventuelt med anvendelse af et »grønt« EU-miljømærke (en form for miljømærke II) |
| --- | --- |

5.4.1.

styrkelse og udbredelse af den frivillige forsøgsordning med miljørevision af SMV'er med henblik på udbredt EU-støttet kontrol af miljøteknologier til miljøvenligt design og miljøvenlige processer eventuelt med anvendelse af et »grønt« EU-miljømærke (en form for miljømærke II)

| 5.4.2. | forbedring af adgangen til kredit: udvidelse af EIB's rolle i kreditformidlingen til virksomheder med henblik på overgangen til den cirkulære økonomi via Faciliteten til finansiering af naturkapital (NCFF) og oprettelse af specifikke garantisystemer for mikrovirksomheder og små virksomheder med henblik på hurtig og enkel adgang til kredit, mikrokredit, risikokapital og privatfinansiering af energieffektivitet (PF4EE) i hele EU |
| --- | --- |

5.4.2.

forbedring af adgangen til kredit: udvidelse af EIB's rolle i kreditformidlingen til virksomheder med henblik på overgangen til den cirkulære økonomi via Faciliteten til finansiering af naturkapital (NCFF) og oprettelse af specifikke garantisystemer for mikrovirksomheder og små virksomheder med henblik på hurtig og enkel adgang til kredit, mikrokredit, risikokapital og privatfinansiering af energieffektivitet (PF4EE) i hele EU

| 5.4.3. | finansiering af miljøinnovation i mikro- og minivirksomheder: præferentiel anvendelse af de nye SMV-instrumenter under Horisont 2020, EFRU-, EHFF-, LIFE- og ELFUL-fondene til innovative demonstrationsforsøg i EU-regi med en kvikskranke for flere programmer på klart definerede og afgrænsede områder såsom Systemic Eco-Innovation Demostrator SEIDEM — i f.eks. intelligente byer, regionale klynger og frizoner — hvor man kan koncentrere indgreb, lettelser og fritagelser med kvantificerbare, mellemfristede og meget synlige mål |
| --- | --- |

5.4.3.

finansiering af miljøinnovation i mikro- og minivirksomheder: præferentiel anvendelse af de nye SMV-instrumenter under Horisont 2020, EFRU-, EHFF-, LIFE- og ELFUL-fondene til innovative demonstrationsforsøg i EU-regi med en kvikskranke for flere programmer på klart definerede og afgrænsede områder såsom Systemic Eco-Innovation Demostrator SEIDEM — i f.eks. intelligente byer, regionale klynger og frizoner — hvor man kan koncentrere indgreb, lettelser og fritagelser med kvantificerbare, mellemfristede og meget synlige mål

| 5.4.4. | styrkelse af foranstaltningerne vedrørende iværksætterudddannelse og coaching i virksomheder: prioritering af virksomhedsbaseret uddannelse med anvendelse af digitale medier — med støtte fra EEN og det kommende ekspertisecenter for ressourcer — og ekspertcoaching med EU-finansiering for sammenslutninger af mikro- og minivirksomheder baseret på geografisk nærhed og med udnyttelse af Erasmus Plus og COSME til udvalgte projekter |
| --- | --- |

5.4.4.

styrkelse af foranstaltningerne vedrørende iværksætterudddannelse og coaching i virksomheder: prioritering af virksomhedsbaseret uddannelse med anvendelse af digitale medier — med støtte fra EEN og det kommende ekspertisecenter for ressourcer — og ekspertcoaching med EU-finansiering for sammenslutninger af mikro- og minivirksomheder baseret på geografisk nærhed og med udnyttelse af Erasmus Plus og COSME til udvalgte projekter

| 5.4.5. | etablering af et cirkulært marked for materialer, komponenter og mellemprodukter: lancering af en Circular eBay med let og sikker adgang for grønne mikro- og små virksomheder og den sociale økonomi for udveksling baseret på styrkede tekniske normer og standarder såsom CEN-CENELEC-ETSI og ISO. |
| --- | --- |

5.4.5.

etablering af et cirkulært marked for materialer, komponenter og mellemprodukter: lancering af en Circular eBay med let og sikker adgang for grønne mikro- og små virksomheder og den sociale økonomi for udveksling baseret på styrkede tekniske normer og standarder såsom CEN-CENELEC-ETSI og ISO.

Bruxelles, den 10. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EUT C 318 af 29.10.2011, s. 142-149.

1

(2)  EUT C 224 af 30.8.2008, s. 1-7, EUT C 226 af 16.7.2014, s. 1-9, EUT C 67 af 6.3.2014, s. 23-26 og EUT C 44 af 11.2.2011, s. 110-117.

2

(3)  EUT C 271 af 19.9.2013, s. 18-22.

3

(4)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2013-0584+0+DOC+XML+V0//DA

4

(5)  EUT C 311 af 12.9.2014, s. 7-14.

5

(6)  EUT C 24 af 28.1.2012, s. 11-17.

6

(7)  EUT C 107 af 6.4.2011, s. 1-6.

7

(8)  EUT C 451 af 16.12.2014, s. 116.

8

(9)  EUT C 311 af 12.9.2014, s. 7-14.

9

(10)  SWD(2014) 213 final.

10

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/107 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/107

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Bedre situationskendskab gennem øget samarbejde mellem maritime overvågningsmyndigheder: de næste faser inden for den fælles ramme for informationsudveksling for EU's maritime område

(COM(2014) 451 final)

(2015/C 230/16)

| Ordfører: | Christos POLYZOGOPOULOS |
| --- | --- |

Ordfører:

Christos POLYZOGOPOULOS

Kommissionen besluttede den 20. november 2013 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Bedre situationskendskab gennem øget samarbejde mellem maritime overvågningsmyndigheder: de næste faser inden for den fælles ramme for informationsudveksling for EU's maritime område«

COM(2014) 451 final.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som vedtog sin udtalelse den 11. november 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december, enstemmigt følgende udtalelse:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU bifalder meddelelsen som en logisk følge af bestræbelserne på at indføre en effektiv og mere økonomisk rentabel maritim overvågning, som udgør et strategisk mål for den integrerede havpolitik, og henleder opmærksomheden på, at bedre informationsudveksling mellem de maritime overvågningsmyndigheder er af vital betydning for beskyttelse, sikkerhed, økonomi og EU's miljømæssige fremtid. |
| --- | --- |

1.1.

EØSU bifalder meddelelsen som en logisk følge af bestræbelserne på at indføre en effektiv og mere økonomisk rentabel maritim overvågning, som udgør et strategisk mål for den integrerede havpolitik, og henleder opmærksomheden på, at bedre informationsudveksling mellem de maritime overvågningsmyndigheder er af vital betydning for beskyttelse, sikkerhed, økonomi og EU's miljømæssige fremtid.

EØSU anerkender de fremskridt, der er gjort på europæisk og nationalt niveau efter udarbejdelsen af køreplanen i 2010 (1), men mener dog, at det vil være særlig nyttigt med en klarere vurdering af fremskridtene, hvad angår målsætningerne og de 6 faser i køreplanen, samt meddelelsen fra 15. oktober 2009 (2).

| 1.2. | EØSU har for nylig gjort opmærksom på de skærpede geopolitiske, strategiske og miljømæssige udfordringer for sikkerheden til søs (3). Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til straks at skride til konkret handling og senest i 2018 »sætte gang i en revision for at vurdere gennemførelsen af CISE-projektet og behovet for yderligere foranstaltninger« (4). |
| --- | --- |

1.2.

EØSU har for nylig gjort opmærksom på de skærpede geopolitiske, strategiske og miljømæssige udfordringer for sikkerheden til søs (3). Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til straks at skride til konkret handling og senest i 2018 »sætte gang i en revision for at vurdere gennemførelsen af CISE-projektet og behovet for yderligere foranstaltninger« (4).

| 1.3. | I videreudviklingen af en fælles ramme for informationsudveksling (CISE) anbefaler EØSU at udnytte det udvidede anvendelsesområde og de muligheder, som den nylige fælles meddelelse om den europæiske strategi for maritim sikkerhed (5) indeholder med henblik på en aktualiseret, sammenhængende og global tilgang til havovervågning. |
| --- | --- |

1.3.

I videreudviklingen af en fælles ramme for informationsudveksling (CISE) anbefaler EØSU at udnytte det udvidede anvendelsesområde og de muligheder, som den nylige fælles meddelelse om den europæiske strategi for maritim sikkerhed (5) indeholder med henblik på en aktualiseret, sammenhængende og global tilgang til havovervågning.

| 1.4. | EØSU opfordrer Kommissionen til at præcisere, hvordan »medlemsstaterne [...] tilskyndes til at arbejde på om nødvendigt at modernisere deres allerede etablerede maritime it-overvågningsudstyr« uden ekstra midler ud over »visse EU-finansieringsmuligheder for at yde støtte til små forbedringer« (6), og anbefaler at anbringe/nyinvestere en del af de sparede midler i dækning af huller i CISE og i en generel forbedring af denne. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU opfordrer Kommissionen til at præcisere, hvordan »medlemsstaterne [...] tilskyndes til at arbejde på om nødvendigt at modernisere deres allerede etablerede maritime it-overvågningsudstyr« uden ekstra midler ud over »visse EU-finansieringsmuligheder for at yde støtte til små forbedringer« (6), og anbefaler at anbringe/nyinvestere en del af de sparede midler i dækning af huller i CISE og i en generel forbedring af denne.

| 1.5. | I betragtning af det frivillige grundlag for initiativet, betydningen af politisk vilje og de kulturelle barrierer, som stammer fra fasttømrede tankegange, stereotyper, arbejdsmetoder osv., opfordrer EØSU Kommissionen til at fokusere på uddannelses- og efteruddannelsesforanstaltninger, tillidsskabende tiltag og udnyttelse af eksisterende gode erfaringer fra f.eks. Forum for Kystvagten i Det Nordlige Atlanterhav (North Atlantic Coast Guard Forum) eller Den Internationale Sammenslutning af Fyr- og Vagervæsener (IALA International Association of Marine Aids to Navigation and Lighthouse Authorities). |
| --- | --- |

1.5.

I betragtning af det frivillige grundlag for initiativet, betydningen af politisk vilje og de kulturelle barrierer, som stammer fra fasttømrede tankegange, stereotyper, arbejdsmetoder osv., opfordrer EØSU Kommissionen til at fokusere på uddannelses- og efteruddannelsesforanstaltninger, tillidsskabende tiltag og udnyttelse af eksisterende gode erfaringer fra f.eks. Forum for Kystvagten i Det Nordlige Atlanterhav (North Atlantic Coast Guard Forum) eller Den Internationale Sammenslutning af Fyr- og Vagervæsener (IALA International Association of Marine Aids to Navigation and Lighthouse Authorities).

| 1.6. | Udvalget tilskynder desuden Kommissionen til mere præcist at beskrive det politikmix, hvormed den på kort og langt sigt har tænkt sig at overvinde de retlige og tekniske barrierer, som vanskeliggør etablering af et effektivt CISE. |
| --- | --- |

1.6.

Udvalget tilskynder desuden Kommissionen til mere præcist at beskrive det politikmix, hvormed den på kort og langt sigt har tænkt sig at overvinde de retlige og tekniske barrierer, som vanskeliggør etablering af et effektivt CISE.

| 1.7. | EØSU gør opmærksom på, at den meget hurtige udvikling inden for IT uundgåeligt udsætter et miljø for udveksling af følsomme oplysninger som CISE for angreb fra cyberkriminelle (7) og terrorister med uoverskuelige følger for sikkerheden inden for transport, handel, havne, skibe, mandskab og varer, og opfordrer Kommissionen til straks at undersøge cybersikkerheden inden for havtransport og fastsætte beskyttelsesforanstaltninger for CISE. Rapporten fra US Government Accountability Office om »Maritime Critical Infrastructure Protection: DHS [Department of Homeland Security of the United States] Needs to Better Address Port Cybersecurity«, som blev offentliggjort i 2014, viser, at det haster (http://gao.gov/products/GAO-14-459). |
| --- | --- |

1.7.

EØSU gør opmærksom på, at den meget hurtige udvikling inden for IT uundgåeligt udsætter et miljø for udveksling af følsomme oplysninger som CISE for angreb fra cyberkriminelle (7) og terrorister med uoverskuelige følger for sikkerheden inden for transport, handel, havne, skibe, mandskab og varer, og opfordrer Kommissionen til straks at undersøge cybersikkerheden inden for havtransport og fastsætte beskyttelsesforanstaltninger for CISE. Rapporten fra US Government Accountability Office om »Maritime Critical Infrastructure Protection: DHS [Department of Homeland Security of the United States] Needs to Better Address Port Cybersecurity«, som blev offentliggjort i 2014, viser, at det haster (http://gao.gov/products/GAO-14-459).

| 1.8. | EØSU understreger, at bedst mulig viden om situationen og styrket samarbejde mellem havovervågningsmyndigheder via CISE vil bidrage til at værne om EU-farvandenes økologiske integritet med bedre beskyttelse af biodiversiteten og de maritime ressourcer mod atomulykker, ulovlig dumping af giftigt affald, alvorlige ulykker med forurenende stoffer og klimaforandringer. En bedre sikring af undervandskabler og -rør vil samtidig styrke energieffektiviteten. |
| --- | --- |

1.8.

EØSU understreger, at bedst mulig viden om situationen og styrket samarbejde mellem havovervågningsmyndigheder via CISE vil bidrage til at værne om EU-farvandenes økologiske integritet med bedre beskyttelse af biodiversiteten og de maritime ressourcer mod atomulykker, ulovlig dumping af giftigt affald, alvorlige ulykker med forurenende stoffer og klimaforandringer. En bedre sikring af undervandskabler og -rør vil samtidig styrke energieffektiviteten.

2.   Indledning

| 2.1. | Rettidig adgang til præcise oplysninger og en fælles pålidelig afbildning af situationen til søs er af vital betydning for imødegåelsen af risici og trusler. Samling af forskellige datakilder og samordning mellem de kompetente myndigheder bidrager til en mere fuldstændig forståelse af, hvad der foregår på havet, og skaber merværdi gennem effektiv anvendelse af sparsomme midler. |
| --- | --- |

2.1.

Rettidig adgang til præcise oplysninger og en fælles pålidelig afbildning af situationen til søs er af vital betydning for imødegåelsen af risici og trusler. Samling af forskellige datakilder og samordning mellem de kompetente myndigheder bidrager til en mere fuldstændig forståelse af, hvad der foregår på havet, og skaber merværdi gennem effektiv anvendelse af sparsomme midler.

| 2.2. | På denne baggrund er optimal informationsudveksling mellem maritime overvågningsmyndigheder en strategisk målsætning for en integreret havpolitik. Udvikling af et fælles miljø for informationsudveksling vedrørende EU's havområder har været genstand for to meddelelser, som Kommissionen udgav i henholdsvis 2009 og 2010 (8). |
| --- | --- |

2.2.

På denne baggrund er optimal informationsudveksling mellem maritime overvågningsmyndigheder en strategisk målsætning for en integreret havpolitik. Udvikling af et fælles miljø for informationsudveksling vedrørende EU's havområder har været genstand for to meddelelser, som Kommissionen udgav i henholdsvis 2009 og 2010 (8).

| 2.3. | Styrkelsen af sikkerheden til søs gennem integreret havovervågning blev i 2012 en grundlæggende bestanddel af dagsordenen for blå vækst, som sigter mod udvikling og oprettelse af arbejdspladser i den maritime økonomi (9). |
| --- | --- |

2.3.

Styrkelsen af sikkerheden til søs gennem integreret havovervågning blev i 2012 en grundlæggende bestanddel af dagsordenen for blå vækst, som sigter mod udvikling og oprettelse af arbejdspladser i den maritime økonomi (9).

| 2.4. | Den nye fælles meddelelse om EU's strategi for sikkerhed til søs fra 2014 (10) bekræfter og dokumenterer betydningen af maritim overvågning og informationsudveksling om maritime spørgsmål som en vigtig bestanddel af sikkerhed til søs. |
| --- | --- |

2.4.

Den nye fælles meddelelse om EU's strategi for sikkerhed til søs fra 2014 (10) bekræfter og dokumenterer betydningen af maritim overvågning og informationsudveksling om maritime spørgsmål som en vigtig bestanddel af sikkerhed til søs.

3.   Resumé af Kommissionens meddelelse

| 3.1. | Meddelelsen påviser de fremskridt, som har kunnet konstateres på europæisk og nationalt niveau efter indførelsen af CISE-køreplanen, som er en løbende frivillig samarbejdsproces, der har til formål at styrke viden, effektivitet, kvalitet, reaktionsevne og samordning på det maritime område i Europa og samtidig fremme innovation. |
| --- | --- |

3.1.

Meddelelsen påviser de fremskridt, som har kunnet konstateres på europæisk og nationalt niveau efter indførelsen af CISE-køreplanen, som er en løbende frivillig samarbejdsproces, der har til formål at styrke viden, effektivitet, kvalitet, reaktionsevne og samordning på det maritime område i Europa og samtidig fremme innovation.

| 3.2. | Gennem CISE søger man ud over simpel udveksling af data at sikre, at disse data anvendes alsidigt og korrekt af forskellige brugersamfund uden overlap på basis af et centralt havovervågningsnet, som overholder databeskyttelsesbestemmelser og internationale regler. Dette skal ikke træde i stedet for eksisterende systemer og platforme til informationsudveksling og ikke gribe ind i strukturer og lovgivning i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

3.2.

Gennem CISE søger man ud over simpel udveksling af data at sikre, at disse data anvendes alsidigt og korrekt af forskellige brugersamfund uden overlap på basis af et centralt havovervågningsnet, som overholder databeskyttelsesbestemmelser og internationale regler. Dette skal ikke træde i stedet for eksisterende systemer og platforme til informationsudveksling og ikke gribe ind i strukturer og lovgivning i medlemsstaterne.

| 3.3. | Køreplanen (11) har mere konkret været bestemmende for udviklingen af CISE i 6 trin: identifikation af brugersamfund, kortlægning af datasæt og analyse af datahuller, fastsættelse af fælles dataklassifikationsgrader, udvikling af støttestrukturen, fastsættelse af adgangsrettigheder og udarbejdelse af en lovramme, der binder det hele sammen. |
| --- | --- |

3.3.

Køreplanen (11) har mere konkret været bestemmende for udviklingen af CISE i 6 trin: identifikation af brugersamfund, kortlægning af datasæt og analyse af datahuller, fastsættelse af fælles dataklassifikationsgrader, udvikling af støttestrukturen, fastsættelse af adgangsrettigheder og udarbejdelse af en lovramme, der binder det hele sammen.

| 3.4. | CISE omfatter følgende sektorfunktioner: 1) sikkerhed til søs (herunder eftersøgning og redningstjenester), maritim sikring og forebyggelse af forurening fra skibe, 2) fiskerikontrol, 3) beredskab og bekæmpelse af forurening til søs og beskyttelse af havmiljøet, 4) toldkontrol, 5) grænsekontrol, 6) retshåndhævelse og 7) forsvar. |
| --- | --- |

3.4.

CISE omfatter følgende sektorfunktioner: 1) sikkerhed til søs (herunder eftersøgning og redningstjenester), maritim sikring og forebyggelse af forurening fra skibe, 2) fiskerikontrol, 3) beredskab og bekæmpelse af forurening til søs og beskyttelse af havmiljøet, 4) toldkontrol, 5) grænsekontrol, 6) retshåndhævelse og 7) forsvar.

| 3.5. | Den mulige besparelse i de administrative og operationelle udgifter kan løbe op i 400 mio. euro om året for den europæiske økonomi. Den umiddelbare besparelse for de offentlige myndigheder vil være på ca. 40 mio. årligt. Investeringerne det første årti ventes at ville ligge på ca. 10 mio. euro om året. |
| --- | --- |

3.5.

Den mulige besparelse i de administrative og operationelle udgifter kan løbe op i 400 mio. euro om året for den europæiske økonomi. Den umiddelbare besparelse for de offentlige myndigheder vil være på ca. 40 mio. årligt. Investeringerne det første årti ventes at ville ligge på ca. 10 mio. euro om året.

4.   Generelle betragtninger

| 4.1. | Med henvisning til den europæiske skibsfarts størrelse og betydning for beskæftigelse og økonomi har EØSU i sine tidligere udtalelser fremført vigtige bemærkninger og anbefalinger om en række spørgsmål, som er knyttet til EU's havpolitik (12), og har udtalt sig i detaljer om såvel generelle spørgsmål vedrørende sikkerhed til søs som mere specifikke spørgsmål, der er knyttet til integreret havovervågning, idet det har peget på behovet for et integreret system for havovervågning (13). |
| --- | --- |

4.1.

Med henvisning til den europæiske skibsfarts størrelse og betydning for beskæftigelse og økonomi har EØSU i sine tidligere udtalelser fremført vigtige bemærkninger og anbefalinger om en række spørgsmål, som er knyttet til EU's havpolitik (12), og har udtalt sig i detaljer om såvel generelle spørgsmål vedrørende sikkerhed til søs som mere specifikke spørgsmål, der er knyttet til integreret havovervågning, idet det har peget på behovet for et integreret system for havovervågning (13).

| 4.2. | Mere konkret går EØSU ind for en tværsektoriel tilgang til havforvaltning. Udvalget har understreget, at et reelt integreret marked for skibsfart kræver samarbejde mellem de nationale overvågningsmyndigheder, kystvagter og medlemsstaternes flåder, hvilket på sin side forudsætter en fælles struktur for informationsudveksling og etablering af et integreret system for havovervågning (14). |
| --- | --- |

4.2.

Mere konkret går EØSU ind for en tværsektoriel tilgang til havforvaltning. Udvalget har understreget, at et reelt integreret marked for skibsfart kræver samarbejde mellem de nationale overvågningsmyndigheder, kystvagter og medlemsstaternes flåder, hvilket på sin side forudsætter en fælles struktur for informationsudveksling og etablering af et integreret system for havovervågning (14).

| 4.3. | EØSU har også støttet en fælles overvågningsmekanisme for hele EU baseret på en harmoniseret lovgivningsramme, som skal sikre udveksling af såvel følsomme som ikkefølsomme oplysninger blandt EU-medlemsstaternes myndigheder, agenturer og brugere (15). |
| --- | --- |

4.3.

EØSU har også støttet en fælles overvågningsmekanisme for hele EU baseret på en harmoniseret lovgivningsramme, som skal sikre udveksling af såvel følsomme som ikkefølsomme oplysninger blandt EU-medlemsstaternes myndigheder, agenturer og brugere (15).

| 4.4. | EØSU finder det især vigtigt at præcisere og sikre styrings- og finansieringsstrukturerne for bæredygtigheden af dette meget komplicerede og ambitiøse initiativ, som involverer ca. 400 myndigheder, der håndterer en enorm mængde forskellige havovervågningsdata, og omfatter myndigheder i både EU- og EØS-medlemsstaterne samt forskellige EU-organer [f.eks. EU-Fiskerikontrolagenturet — EFCA, Frontex, EMSA og Det Europæiske Forsvarsagentur — EOA]. |
| --- | --- |

4.4.

EØSU finder det især vigtigt at præcisere og sikre styrings- og finansieringsstrukturerne for bæredygtigheden af dette meget komplicerede og ambitiøse initiativ, som involverer ca. 400 myndigheder, der håndterer en enorm mængde forskellige havovervågningsdata, og omfatter myndigheder i både EU- og EØS-medlemsstaterne samt forskellige EU-organer [f.eks. EU-Fiskerikontrolagenturet — EFCA, Frontex, EMSA og Det Europæiske Forsvarsagentur — EOA].

| 4.5. | EØSU gør opmærksom på, at medlemsstaterne — i betragtning af at CISE tager udgangspunkt i frivillighed og nærhedsprincippet — påtager sig en central rolle og i en situation med krise og slukne statskasser pålægger deres kompetente myndigheder en ekstra byrde og betydelige udgifter til kompatibilitet og modernisering af egne IT-systemer, hvoraf en stor del (ca. 1/4) er baseret på en monolitisk og forældet struktur. Se SWD(2014) 224 final. Resume af konsekvensanalyse — ledsagedokument samt Gartner, 2013. »Sustainability and Efficiency of Visions for CISE«, Europa-Kommissionen, GD for Maritime Anliggender og Fiskeri, 26. november 2013. |
| --- | --- |

4.5.

EØSU gør opmærksom på, at medlemsstaterne — i betragtning af at CISE tager udgangspunkt i frivillighed og nærhedsprincippet — påtager sig en central rolle og i en situation med krise og slukne statskasser pålægger deres kompetente myndigheder en ekstra byrde og betydelige udgifter til kompatibilitet og modernisering af egne IT-systemer, hvoraf en stor del (ca. 1/4) er baseret på en monolitisk og forældet struktur. Se SWD(2014) 224 final. Resume af konsekvensanalyse — ledsagedokument samt Gartner, 2013. »Sustainability and Efficiency of Visions for CISE«, Europa-Kommissionen, GD for Maritime Anliggender og Fiskeri, 26. november 2013.

| 4.6. | I lyset af risikovurderingen vedrørende EU's havområde for de kommende 15 år mener EØSU, at en effektiv fastsættelse af risici, trusler og ømme punkter i de enkelte sektorer — både i de enkelte havområder og mere generelt — bør være en prioritet i hierarkiet af data, som udveksles. Se Wise Pens International. 2013. »Risk Assessment Study as an Integral Part of the Impact Assessment in Support of a CISE for the EU Maritime Domain«, Kommissionen, GD for Maritime Anliggender og Fiskeri. |
| --- | --- |

4.6.

I lyset af risikovurderingen vedrørende EU's havområde for de kommende 15 år mener EØSU, at en effektiv fastsættelse af risici, trusler og ømme punkter i de enkelte sektorer — både i de enkelte havområder og mere generelt — bør være en prioritet i hierarkiet af data, som udveksles. Se Wise Pens International. 2013. »Risk Assessment Study as an Integral Part of the Impact Assessment in Support of a CISE for the EU Maritime Domain«, Kommissionen, GD for Maritime Anliggender og Fiskeri.

| 4.7. | Under alle omstændigheder er fortrolighed og beskyttelse af personlige og kommercielt følsomme data et spørgsmål af afgørende betydning. Efter EØSU's mening kræver dette emne opmærksomhed og mere detaljerede undersøgelser, og udvalget henviser i den forbindelse til sine tidligere bemærkninger og anbefalinger. |
| --- | --- |

4.7.

Under alle omstændigheder er fortrolighed og beskyttelse af personlige og kommercielt følsomme data et spørgsmål af afgørende betydning. Efter EØSU's mening kræver dette emne opmærksomhed og mere detaljerede undersøgelser, og udvalget henviser i den forbindelse til sine tidligere bemærkninger og anbefalinger.

| 4.8. | EØSU udtrykker tilfredshed med de fremskridt, der er gjort med hensyn til gennemførelsen af køreplanen med programmerne BlueMassMed, Marsuno og CoopP, der har bekræftet det operationelle behov for en tværsektoriel tilgang til informationsudveksling og har bidraget til at skabe klarhed, og tilskynder Kommissionen til at udvide disse bestræbelser. |
| --- | --- |

4.8.

EØSU udtrykker tilfredshed med de fremskridt, der er gjort med hensyn til gennemførelsen af køreplanen med programmerne BlueMassMed, Marsuno og CoopP, der har bekræftet det operationelle behov for en tværsektoriel tilgang til informationsudveksling og har bidraget til at skabe klarhed, og tilskynder Kommissionen til at udvide disse bestræbelser.

| 4.9. | Udvalget finder det ligeledes opløftende, at man har konstateret fremskridt i gennemførelsen af talrige systemer (16), som tjener forskellige politikområders mål og i visse tilfælde strækker sig ud over et enkelt politikområde. |
| --- | --- |

4.9.

Udvalget finder det ligeledes opløftende, at man har konstateret fremskridt i gennemførelsen af talrige systemer (16), som tjener forskellige politikområders mål og i visse tilfælde strækker sig ud over et enkelt politikområde.

| 4.10. | EØSU fremhæver EU's enestående havgeografi med seks havområder, afsidesliggende egne og særlige øområder og betoner, at i en situation, hvor de internationale trusler og risici intensiveres, giver det ikke mening at styrke bevidstheden og CISE's effektivitet uden samtidig at styrke det internationale regionale samarbejde over grænserne med den nødvendige opmærksomhed rettet mod udveksling af udvalgte data med tredjelande og vurdering af sikkerhedsspørgsmål og gensidighed i disse data. |
| --- | --- |

4.10.

EØSU fremhæver EU's enestående havgeografi med seks havområder, afsidesliggende egne og særlige øområder og betoner, at i en situation, hvor de internationale trusler og risici intensiveres, giver det ikke mening at styrke bevidstheden og CISE's effektivitet uden samtidig at styrke det internationale regionale samarbejde over grænserne med den nødvendige opmærksomhed rettet mod udveksling af udvalgte data med tredjelande og vurdering af sikkerhedsspørgsmål og gensidighed i disse data.

| 4.11. | Efter EØSU's opfattelse bør en sammenhængende tilgang til havovervågning såvel i EU som internationalt også tage hensyn til planlægning og gennemførelse af missioner og operationer under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP). |
| --- | --- |

4.11.

Efter EØSU's opfattelse bør en sammenhængende tilgang til havovervågning såvel i EU som internationalt også tage hensyn til planlægning og gennemførelse af missioner og operationer under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP).

| 4.12. | EØSU bifalder den store forbedring, man har kunnet konstatere i udvekslingen af information mellem civile og militære brugersamfund, som regnes blandt de vigtigste indehavere af havovervågningsdata, og opfordrer Kommissionen til at overveje målrettet anvendelse af NATO-midler. Udvalget minder desuden om de eksemplariske løsninger på civilt/militært samarbejde på nationalt og europæisk niveau, som er udviklet inden for rammerne af det europæiske grænseovervågningssystem (Eurosur). |
| --- | --- |

4.12.

EØSU bifalder den store forbedring, man har kunnet konstatere i udvekslingen af information mellem civile og militære brugersamfund, som regnes blandt de vigtigste indehavere af havovervågningsdata, og opfordrer Kommissionen til at overveje målrettet anvendelse af NATO-midler. Udvalget minder desuden om de eksemplariske løsninger på civilt/militært samarbejde på nationalt og europæisk niveau, som er udviklet inden for rammerne af det europæiske grænseovervågningssystem (Eurosur).

| 4.13. | EØSU opfordrer Kommissionen til at satse på større udnyttelse af rummidler og -data i forbindelse med udviklingen af CISE, eftersom havovervågning er et område, hvor EU's satellitsystemer kan anvendes. Eksempelvis understøtter Copernicus' havovervågningstjenester (tidligere GMES: global miljø- og sikkerhedsovervågning) også foranstaltninger mod pirateri, narkotikahandel, ulovligt fiskeri og dumping af giftigt affald i samarbejde med Frontex, EMSA og EU's satellitcenter for overvågning af landegrænser, samtidig med at de bidrager til sikkerhedsanvendelser inden for forskellige dele af overvågning af EU's ydre maritime grænser. |
| --- | --- |

4.13.

EØSU opfordrer Kommissionen til at satse på større udnyttelse af rummidler og -data i forbindelse med udviklingen af CISE, eftersom havovervågning er et område, hvor EU's satellitsystemer kan anvendes. Eksempelvis understøtter Copernicus' havovervågningstjenester (tidligere GMES: global miljø- og sikkerhedsovervågning) også foranstaltninger mod pirateri, narkotikahandel, ulovligt fiskeri og dumping af giftigt affald i samarbejde med Frontex, EMSA og EU's satellitcenter for overvågning af landegrænser, samtidig med at de bidrager til sikkerhedsanvendelser inden for forskellige dele af overvågning af EU's ydre maritime grænser.

| 4.14. | EØSU opfordrer Kommissionen til straks at undersøge spørgsmålet om cybersikkerheden inden for søtransport og at skræddersy foranstaltninger til forsvar for CISE under hensyntagen til, at der kræves en ekstra aktiv horisontal samordning blandt de involverede myndigheder. |
| --- | --- |

4.14.

EØSU opfordrer Kommissionen til straks at undersøge spørgsmålet om cybersikkerheden inden for søtransport og at skræddersy foranstaltninger til forsvar for CISE under hensyntagen til, at der kræves en ekstra aktiv horisontal samordning blandt de involverede myndigheder.

5.   Mere specifikke emner

| 5.1. | EØSU tilskynder Kommissionen til at øge sin indsats inden for forskning, udvikling og innovation med henblik på at klare de alvorlige tekniske aspekter af interoperabilitet og strukturen i anvendelser, systemer og tjenester, f.eks. har udsving i dataenes kvalitet i de forskellige typer software og systemer stor effekt på, hvor effektivt CISE gennemføres, og hvor pålideligt det er (17). |
| --- | --- |

5.1.

EØSU tilskynder Kommissionen til at øge sin indsats inden for forskning, udvikling og innovation med henblik på at klare de alvorlige tekniske aspekter af interoperabilitet og strukturen i anvendelser, systemer og tjenester, f.eks. har udsving i dataenes kvalitet i de forskellige typer software og systemer stor effekt på, hvor effektivt CISE gennemføres, og hvor pålideligt det er (17).

| 5.2. | EØSU finder, at etablering af et fælles miljø for dataudveksling i EU's havområder åbner nye muligheder for beskæftigelse og innovativ iværksætteri, navnlig inden for informations- og kommunikationsteknologier (IKT), og opfordrer Kommissionen til at gøre opmærksom på denne vigtige dimension. |
| --- | --- |

5.2.

EØSU finder, at etablering af et fælles miljø for dataudveksling i EU's havområder åbner nye muligheder for beskæftigelse og innovativ iværksætteri, navnlig inden for informations- og kommunikationsteknologier (IKT), og opfordrer Kommissionen til at gøre opmærksom på denne vigtige dimension.

| 5.3. | EØSU opfordrer Kommissionen til at optrappe sin indsats for at fjerne kulturelle barrierer i forbindelse med udveksling og distribution af data og mener, at opbygning af tillid via princippet »care to share to be aware« både internt i og på tværs af sektorer ikke kun sikres gennem offentliggørelse af en nyttig, men ikkebindende håndbog med anbefalinger om bedste praksis for gennemførelse af CISE. |
| --- | --- |

5.3.

EØSU opfordrer Kommissionen til at optrappe sin indsats for at fjerne kulturelle barrierer i forbindelse med udveksling og distribution af data og mener, at opbygning af tillid via princippet »care to share to be aware« både internt i og på tværs af sektorer ikke kun sikres gennem offentliggørelse af en nyttig, men ikkebindende håndbog med anbefalinger om bedste praksis for gennemførelse af CISE.

| 5.4. | Differentiering inden for tværsektoriel integration af havovervågning i medlemsstaterne skaber stærk mangel på overensstemmelse i indsatsen for at koble sig på CISE, f.eks. har nogle lande forenklet deres IT-systemer, andre har ikke. Nogle lande har internt udviklet stærke systemer for elektronisk samarbejde på tværs af sektorer, mens man i andre opretholder lukkede sektorielle IT-systemer. |
| --- | --- |

5.4.

Differentiering inden for tværsektoriel integration af havovervågning i medlemsstaterne skaber stærk mangel på overensstemmelse i indsatsen for at koble sig på CISE, f.eks. har nogle lande forenklet deres IT-systemer, andre har ikke. Nogle lande har internt udviklet stærke systemer for elektronisk samarbejde på tværs af sektorer, mens man i andre opretholder lukkede sektorielle IT-systemer.

| 5.5. | EØSU hilser Kommissionens initiativer til udvikling af modeller velkommen, eftersom det er Kommissionens ambition at nå frem til en fælles datamodel, dvs. en liste over termer, begreber, nomenklaturaftaler, datatyper og datarelationer, som skal fungere som et redskab til »oversættelse« mellem forskellige systemer for havovervågningsdata, især mellem civile og militære systemer. |
| --- | --- |

5.5.

EØSU hilser Kommissionens initiativer til udvikling af modeller velkommen, eftersom det er Kommissionens ambition at nå frem til en fælles datamodel, dvs. en liste over termer, begreber, nomenklaturaftaler, datatyper og datarelationer, som skal fungere som et redskab til »oversættelse« mellem forskellige systemer for havovervågningsdata, især mellem civile og militære systemer.

| 5.6. | EØSU bifalder de fremskridt, der er gjort med hensyn til indførelsen af nationale kvikskranker, som skal fungere som centrale nationale informationsudvekslingsplatforme til indgivelse af underretninger og udveksling af data om skibe kombineret med det fælles system for udveksling af data med relation til skibsfart såvel som med andre systemer. FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) har peget på relevant god praksis i sin henstilling nr. 33 om fremme af handel og transport, som er et vigtigt referencepunkt for CISE. |
| --- | --- |

5.6.

EØSU bifalder de fremskridt, der er gjort med hensyn til indførelsen af nationale kvikskranker, som skal fungere som centrale nationale informationsudvekslingsplatforme til indgivelse af underretninger og udveksling af data om skibe kombineret med det fælles system for udveksling af data med relation til skibsfart såvel som med andre systemer. FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) har peget på relevant god praksis i sin henstilling nr. 33 om fremme af handel og transport, som er et vigtigt referencepunkt for CISE.

| 5.7. | Efter EØSU's mening er der brug for en løsning på det alvorlige problem, at IT-platforme altid er afhængige af leverandøren (vendor lock-in), hvilket vanskeliggør interoperabiliteten, eftersom ca. 85 % af søfartens IT-overvågningssystemer i medlemsstaterne har en særlig infrastruktur og ikke er standardiseret, således at en eventuel opgradering eller tilpasning vil afhænge af den samme leverandør. |
| --- | --- |

5.7.

Efter EØSU's mening er der brug for en løsning på det alvorlige problem, at IT-platforme altid er afhængige af leverandøren (vendor lock-in), hvilket vanskeliggør interoperabiliteten, eftersom ca. 85 % af søfartens IT-overvågningssystemer i medlemsstaterne har en særlig infrastruktur og ikke er standardiseret, således at en eventuel opgradering eller tilpasning vil afhænge af den samme leverandør.

Bruxelles, den 10. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om et udkast til en køreplan for oprettelse af en fælles ordning for informationsudveksling med henblik på overvågning af EU's maritime område« (KOM(2010) 584 endelig).

1

(2)  »Integrering af havovervågningen: En fælles ramme for informationsudveksling for EU's maritime område« (KOM(2009) 538 endelig).

2

(3)  EØSU's udtalelse om »EU's strategi for maritim sikkerhed«, EUT C 458 af 19.12.2014, s. 61.

3

(4)  COM(2014) 451 final, s. 9.

4

(5)  »Et åbent og sikkert globalt maritimt område: elementer til en EU-strategi for maritim sikkerhed« (JOIN(2014) 9 final).

5

(6)  COM(2014) 451 final, s. 8.

6

(7)  EØSU's initiativudtalelse om »Cyberangreb i EU«, EUT C 451 af 16.12.2014, s. 31.

7

(8)  KOM(2009) 538 endelig og KOM(2010) 584 endelig.

8

(9)  COM(2012) 494 final.

9

(10)  JOIN(2014) 9 final, s. 8-10.

10

(11)  KOM(2010) 584 endelig.

11

(12)  Blandt andet: ΕUT C 211 af 19.8.2008, s. 31-36, ΕUT C 128 af 18.5.2010, s. 131-135, ΕUT C 107 af 6.4.2011, s. 64-67, ΕUT C 161 af 6.6.2013, s. 87-92, ΕUT C 255 af 22.9.2010, s. 103-109.

12

(13)  Blandt andet: ΕUT C 44 af 11.2.2011, s. 173-177, ΕUT C 67 af 6.3.2014, s. 32-46, ΕUT C 76 af 14.3.2013, s. 15-19, ΕUT C 168 af 20.7.2007, s. 57-62, ΕUT C 32 af 5.2.2004, s. 21-27, ΕUT C 61 af 14.3.2003, s. 174-183, EUT C 458 af 19.12.2014, s. 61.

13

(14)  ΕUT C 107 af 6.4.2011, s. 64-67.

14

(15)  EUT C 44 af 11.2.2011, s. 173-177.

15

(16)  COM(2014) 451 final, s. 5.

16

(17)  COM(2014) 451 final.

17

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/112 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/112

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om strategi for beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i tredjelande (meddelelse)

(COM(2014) 389 final)

(2015/C 230/17)

| Ordfører: | Jacques LEMERCIER |
| --- | --- |

Ordfører:

Jacques LEMERCIER

Kommissionen besluttede den 16. juli 2014 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg — Handel, vækst og intellektuelle ejendomsrettigheder — Strategi for beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i tredjelande«

COM(2014) 389 final.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Eksterne Forbindelser, som vedtog sin udtalelse den 17. november 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december, følgende udtalelse med 127 stemmer for, ingen imod og 4 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU bakker op om meddelelsen, der har til formål at sikre bedre beskyttelse og håndhævelse af de intellektuelle ejendomsrettigheder i tredjelande. |
| --- | --- |

1.1.

EØSU bakker op om meddelelsen, der har til formål at sikre bedre beskyttelse og håndhævelse af de intellektuelle ejendomsrettigheder i tredjelande.

| 1.2. | EØSU støtter navnlig Kommissionens indsats for at bekæmpe varemærkeforfalskning i tredjelande, en indsats der efter udvalgets opfattelse er utrolig vigtig. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU støtter navnlig Kommissionens indsats for at bekæmpe varemærkeforfalskning i tredjelande, en indsats der efter udvalgets opfattelse er utrolig vigtig.

| 1.3. | Som EØSU ser det, er den nye strategi, når det gælder tredjelande, en velafbalanceret kombination af fortsat bistand fra EU og sanktioner i tilfælde, hvor der faktisk er tale om forfalskning. |
| --- | --- |

1.3.

Som EØSU ser det, er den nye strategi, når det gælder tredjelande, en velafbalanceret kombination af fortsat bistand fra EU og sanktioner i tilfælde, hvor der faktisk er tale om forfalskning.

| 1.4. | EØSU minder om, at det under ingen omstændigheder må være lokalbefolkningerne, som kommer til at lide under en eventuel reduktion af visse former for EU-støtte. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU minder om, at det under ingen omstændigheder må være lokalbefolkningerne, som kommer til at lide under en eventuel reduktion af visse former for EU-støtte.

| 1.5. | EØSU understreger, at både det europæiske civilsamfund og civilsamfundene i tredjelande bør informeres bedre og bevidstgøres om, hvilke konsekvenser der er forbundet med krænkelse af de intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR). Det er ikke kun luksussektoren, som rammes af varemærkeforfalskning. Varemærkeforfalskning berører forskellige sektorer såsom bilindustrien, luftfarten, lægemiddelindustrien, plantebeskyttelsesmidler, hygiejneartikler og en lang række forbrugsvarer som f.eks. legetøj og elapparater. |
| --- | --- |

1.5.

EØSU understreger, at både det europæiske civilsamfund og civilsamfundene i tredjelande bør informeres bedre og bevidstgøres om, hvilke konsekvenser der er forbundet med krænkelse af de intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR). Det er ikke kun luksussektoren, som rammes af varemærkeforfalskning. Varemærkeforfalskning berører forskellige sektorer såsom bilindustrien, luftfarten, lægemiddelindustrien, plantebeskyttelsesmidler, hygiejneartikler og en lang række forbrugsvarer som f.eks. legetøj og elapparater.

| 1.6. | EØSU er overbevist om, at i tilgift til de internationale aftaler om beskyttelse af intellektuelle rettigheder vil indgåelse af bilaterale handelsaftaler i kombination med teknisk bistand til tredjelande også fremover være det bedste redskab, når det handler om at forsvare de forskellige parters interesser. |
| --- | --- |

1.6.

EØSU er overbevist om, at i tilgift til de internationale aftaler om beskyttelse af intellektuelle rettigheder vil indgåelse af bilaterale handelsaftaler i kombination med teknisk bistand til tredjelande også fremover være det bedste redskab, når det handler om at forsvare de forskellige parters interesser.

| 1.7. | EØSU støtter tiltaget »Follow the money« (følg pengene), som for så vidt angår IPR er blevet iværksat af Kommissionen på EU-niveau. Udvalget sætter imidlertid spørgsmålstegn ved, om det reelt er effektivt, hvis man ser bort fra det eksemplets magt, der ligger i, at de vigtigste formidlere i internetøkonomiens værdikæde er gået forrest med frivillige foranstaltninger. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU støtter tiltaget »Follow the money« (følg pengene), som for så vidt angår IPR er blevet iværksat af Kommissionen på EU-niveau. Udvalget sætter imidlertid spørgsmålstegn ved, om det reelt er effektivt, hvis man ser bort fra det eksemplets magt, der ligger i, at de vigtigste formidlere i internetøkonomiens værdikæde er gået forrest med frivillige foranstaltninger.

| 1.8. | Endelig mener EØSU, at Kommissionen — som ikke har haft held med hverken at informere eller bevidstgøre offentligheden om, hvor stor en rolle håndhævelsen af de intellektuelle ejendomsrettigheder spiller — bør iværksætte nye initiativer for at råde bod herpå. |
| --- | --- |

1.8.

Endelig mener EØSU, at Kommissionen — som ikke har haft held med hverken at informere eller bevidstgøre offentligheden om, hvor stor en rolle håndhævelsen af de intellektuelle ejendomsrettigheder spiller — bør iværksætte nye initiativer for at råde bod herpå.

2.   Hovedlinjerne i Kommissionens meddelelse

| 2.1. | Formålet med meddelelsen er at tilpasse den strategi, som Kommissionen iværksatte i 2004, ved at foreslå en ny strategi »for beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR) i tredjelande«. Kommissionen mener, at der inden for de seneste 10 år ikke alene er sket betydelige teknologiske forandringer, men at også de udfordringer og risici, der gør sig gældende for europæiske virksomheders intellektuelle ejendomsrettigheder, og samfundets forhold til IPR, har udviklet sig betydeligt. I meddelelsen foreslås der en række mere konkrete og effektive løsninger med hensyn til beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i tredjelande og bekæmpelse af varemærkeforfalskninger. |
| --- | --- |

2.1.

Formålet med meddelelsen er at tilpasse den strategi, som Kommissionen iværksatte i 2004, ved at foreslå en ny strategi »for beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR) i tredjelande«. Kommissionen mener, at der inden for de seneste 10 år ikke alene er sket betydelige teknologiske forandringer, men at også de udfordringer og risici, der gør sig gældende for europæiske virksomheders intellektuelle ejendomsrettigheder, og samfundets forhold til IPR, har udviklet sig betydeligt. I meddelelsen foreslås der en række mere konkrete og effektive løsninger med hensyn til beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i tredjelande og bekæmpelse af varemærkeforfalskninger.

2.2.   Det er vigtigt at pointere, at uretmæssig tilegnelse af intellektuel ejendom er en alvorlig sag, der virker som en bremse på væksten.

| 2.2.1. | De IPR-intensive sektorer bidrager med omkring 39 % af EU's BNP, hvilket svarer til 4  700 milliarder EUR om året. De står desuden for op til 35 % af de direkte og indirekte arbejdspladser. |
| --- | --- |

2.2.1.

De IPR-intensive sektorer bidrager med omkring 39 % af EU's BNP, hvilket svarer til 4  700 milliarder EUR om året. De står desuden for op til 35 % af de direkte og indirekte arbejdspladser.

| 2.2.2. | Ifølge visse beregninger, som Kommissionen henviser til, mister EU angiveligt tæt ved 8 milliarder EUR af sit BNP årligt som følge af varemærkeforfalskning og piratkopiering. På verdensplan kan omkostningerne løbe op i 1  300 milliarder EUR i 2015. |
| --- | --- |

2.2.2.

Ifølge visse beregninger, som Kommissionen henviser til, mister EU angiveligt tæt ved 8 milliarder EUR af sit BNP årligt som følge af varemærkeforfalskning og piratkopiering. På verdensplan kan omkostningerne løbe op i 1  300 milliarder EUR i 2015.

| 2.2.3. | Eftersom BRIKS-landenes (1) andel af verdenshandlen er øget fra 8 % i 2000 til 18,2 % i 2010, og det vurderes, at udviklingslandene i 2030 vil have en andel på tæt ved 60 % af det globale BNP, er der en risiko for, at varemærkeforfalskning, piratkopiering, tyveri og andre former for ulovlig tilegnelse af intellektuel ejendom vil tiltage i omfang. |
| --- | --- |

2.2.3.

Eftersom BRIKS-landenes (1) andel af verdenshandlen er øget fra 8 % i 2000 til 18,2 % i 2010, og det vurderes, at udviklingslandene i 2030 vil have en andel på tæt ved 60 % af det globale BNP, er der en risiko for, at varemærkeforfalskning, piratkopiering, tyveri og andre former for ulovlig tilegnelse af intellektuel ejendom vil tiltage i omfang.

| 2.2.4. | Internettet har afgørende betydning i en lang række sektorer, hvilket illustreres af, at internetøkonomien vurderes at have stået for mere end 20 % af væksten i BNP i G8-landene mellem 2006 og 2011. Opsvinget inden for digitale teknologier krænker imidlertid de intellektuelle ejendomsrettigheder i hidtil uset omfang, hvilket har ført til, at forfalskede og piratkopierede varer i 2008 ifølge beregningerne udgjorde 2 % af verdenshandelen. |
| --- | --- |

2.2.4.

Internettet har afgørende betydning i en lang række sektorer, hvilket illustreres af, at internetøkonomien vurderes at have stået for mere end 20 % af væksten i BNP i G8-landene mellem 2006 og 2011. Opsvinget inden for digitale teknologier krænker imidlertid de intellektuelle ejendomsrettigheder i hidtil uset omfang, hvilket har ført til, at forfalskede og piratkopierede varer i 2008 ifølge beregningerne udgjorde 2 % af verdenshandelen.

| 2.2.5. | IPR-krænkelser omfatter ikke alene digitale kulturelle varer, men også fysiske varer, der i stigende grad handles på e-handelsplatforme. |
| --- | --- |

2.2.5.

IPR-krænkelser omfatter ikke alene digitale kulturelle varer, men også fysiske varer, der i stigende grad handles på e-handelsplatforme.

2.3.   Derfor er der behov for en egentlig »infrastruktur« for intellektuel ejendomsret

| 2.3.1. | Ganske vist har WTO-aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS-aftalen) fået tredjelandene til at foretage en lang række lovgivningsmæssige reformer. Men håndhævelsen af disse hæmmes af manglende politisk vilje, af at de lokale administrative ledere er for dårligt uddannet, at de retlige procedurer er for langvarige og af at de sanktioner, som idømmes af domstolene, er for milde. At internettet — til forskel fra lovene om intellektuel ejendomsret — ikke kender til grænser, besværliggør desuden udarbejdelsen af afbalancerede politikker og rejser spørgsmålet om mellemmændenes ansvar, f.eks. internetudbydernes ansvar når de tilbyder websider, som krænker IPR, ikke mindst når de er hjemmehørende i tredjelande, hvor der ikke er en tilstrækkelig lovgivning, og/eller hvor viljen til at gøre noget ved problemet ikke er til stede. |
| --- | --- |

2.3.1.

Ganske vist har WTO-aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS-aftalen) fået tredjelandene til at foretage en lang række lovgivningsmæssige reformer. Men håndhævelsen af disse hæmmes af manglende politisk vilje, af at de lokale administrative ledere er for dårligt uddannet, at de retlige procedurer er for langvarige og af at de sanktioner, som idømmes af domstolene, er for milde. At internettet — til forskel fra lovene om intellektuel ejendomsret — ikke kender til grænser, besværliggør desuden udarbejdelsen af afbalancerede politikker og rejser spørgsmålet om mellemmændenes ansvar, f.eks. internetudbydernes ansvar når de tilbyder websider, som krænker IPR, ikke mindst når de er hjemmehørende i tredjelande, hvor der ikke er en tilstrækkelig lovgivning, og/eller hvor viljen til at gøre noget ved problemet ikke er til stede.

| 2.3.2. | Hvad specifikt angår adgangen til sikre og effektive lægemidler til en overkommelig pris fører EU en politik, der er beregnet på at fremme handlen med såvel innovative lægemidler som generiske lægemidler. Det er fortsat en af EU's målsætninger at bekæmpe handel med varemærkeforfalskede lægemidler, som kan være farlige for patienterne. |
| --- | --- |

2.3.2.

Hvad specifikt angår adgangen til sikre og effektive lægemidler til en overkommelig pris fører EU en politik, der er beregnet på at fremme handlen med såvel innovative lægemidler som generiske lægemidler. Det er fortsat en af EU's målsætninger at bekæmpe handel med varemærkeforfalskede lægemidler, som kan være farlige for patienterne.

| 2.3.3. | Meddelelsen minder om, at EU råder over en lang række værktøjer til at bekæmpe disse problemer, men at deres effektivitet alt for ofte afhænger af tredjelandenes villighed til at håndhæve disse rettigheder. |
| --- | --- |

2.3.3.

Meddelelsen minder om, at EU råder over en lang række værktøjer til at bekæmpe disse problemer, men at deres effektivitet alt for ofte afhænger af tredjelandenes villighed til at håndhæve disse rettigheder.

2.4.   Forbedring af kommunikationen med de berørte parter

| 2.4.1. | Det skal bemærkes, at respekten for de grundlæggende rettigheder og »frihedsrettighederne på internettet« har ført til, at man i Europa har forkastet forslaget til en aftale om bekæmpelse af varemærkeforfalskning (ACTA) og projekterne »Stop Online Piracy Act« (SOPA) mod online-piratkopiering og »PROTECT IP Act« (PIPA) til beskyttelse af intellektuel ejendom i USA. Disse fejlslagne forsøg viser, hvor vanskeligt det er at forene håndhævelsen af IPR og den offentlige mening. Visse dele af offentligheden i Europa har nemlig den opfattelse, at varemærkeforfalskning og piratkopiering ikke er lovovertrædelser, eller de underkender de økonomiske følger, der er forbundet med krænkelse af de intellektuelle ejendomsrettigheder.
  Det er derfor nødvendigt at forklare EU's målsætninger bedre, tillige med hvad det betyder, når IPR krænkes i tredjelande. Ligeledes bør EU's indsats for at håndhæve IPR i disse lande forklares med henblik på at skabe et gunstigt miljø for håndhævelse af opfindernes rettigheder. |
| --- | --- |

2.4.1.

Det skal bemærkes, at respekten for de grundlæggende rettigheder og »frihedsrettighederne på internettet« har ført til, at man i Europa har forkastet forslaget til en aftale om bekæmpelse af varemærkeforfalskning (ACTA) og projekterne »Stop Online Piracy Act« (SOPA) mod online-piratkopiering og »PROTECT IP Act« (PIPA) til beskyttelse af intellektuel ejendom i USA. Disse fejlslagne forsøg viser, hvor vanskeligt det er at forene håndhævelsen af IPR og den offentlige mening. Visse dele af offentligheden i Europa har nemlig den opfattelse, at varemærkeforfalskning og piratkopiering ikke er lovovertrædelser, eller de underkender de økonomiske følger, der er forbundet med krænkelse af de intellektuelle ejendomsrettigheder.

Det er derfor nødvendigt at forklare EU's målsætninger bedre, tillige med hvad det betyder, når IPR krænkes i tredjelande. Ligeledes bør EU's indsats for at håndhæve IPR i disse lande forklares med henblik på at skabe et gunstigt miljø for håndhævelse af opfindernes rettigheder.

2.5.   Tilvejebringelse af bedre data

| 2.5.1. | Visse oplysninger, f.eks. oplysninger om omfanget og konsekvenserne af IPR-krænkelser, er vanskelige at skaffe. |
| --- | --- |

2.5.1.

Visse oplysninger, f.eks. oplysninger om omfanget og konsekvenserne af IPR-krænkelser, er vanskelige at skaffe.

| 2.5.2. | Oprettelsen af et Europæisk Observationscenter for Krænkelser af Intellektuelle Ejendomsrettigheder er et vigtigt skridt. Observatoriet leverer oplysninger om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder i lande uden for EU for at gøre det muligt at foretage en prioritering og informere de berørte parter. |
| --- | --- |

2.5.2.

Oprettelsen af et Europæisk Observationscenter for Krænkelser af Intellektuelle Ejendomsrettigheder er et vigtigt skridt. Observatoriet leverer oplysninger om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder i lande uden for EU for at gøre det muligt at foretage en prioritering og informere de berørte parter.

2.6.   Harmonisering af EU-lovgivningen med henblik på større indflydelse i tredjelande

En harmoniseret EU-lovgivning om IPR kan lette forhandlingerne med tredjelande, da den udgør et klart grundlag for etableringen af EU's forhandlingsposition.

2.7.   Styrkelse af samarbejdet inden for EU

Mulighederne for yderligere at forbedre samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne (f.eks. med hensyn til udveksling af oplysninger), bør udforskes med udgangspunkt i det partnerskab, der f.eks. er blevet etableret mellem Kommissionen, medlemsstaterne og erhvervslivet, med henblik på at gennemføre strategien for markedsadgang og således opnå større ressourceeffektivitet.

2.8.   Forbedring af beskyttelsen og håndhævelsen af IPR i tredjelande

Som det blev anført i evalueringsundersøgelsen fra 2010, har Kommissionen været en aktiv bidragsyder til håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder på multilateralt plan, især i WTO's TRIPS-Råd, men resultaterne har været begrænsede, hovedsageligt som følge af modstand fra tredjelande.

2.9.   Tvistbilæggelse og andre afhjælpende foranstaltninger

| 2.9.1. | WTO’s procedurer for tvistbilæggelse kan anvendes ved overtrædelser af TRIPS-aftalen. |
| --- | --- |

2.9.1.

WTO’s procedurer for tvistbilæggelse kan anvendes ved overtrædelser af TRIPS-aftalen.

| 2.9.2. | Hvis nogle lande bliver ved med at unddrage sig deres internationale forpligtelser med hensyn til håndhævelse af de intellektuelle ejendomsrettigheder, kan Kommissionen overveje at reducere deres deltagelse i visse specifikke programmer for teknisk bistand, som støttes af EU, eller reducere det økonomiske bidrag, de får tildelt i forbindelse med disse programmer. |
| --- | --- |

2.9.2.

Hvis nogle lande bliver ved med at unddrage sig deres internationale forpligtelser med hensyn til håndhævelse af de intellektuelle ejendomsrettigheder, kan Kommissionen overveje at reducere deres deltagelse i visse specifikke programmer for teknisk bistand, som støttes af EU, eller reducere det økonomiske bidrag, de får tildelt i forbindelse med disse programmer.

| 2.9.3. | For at sikre en bedre dialog og råde over ekspertise på stedet har flere medlemsstater »IP-attachéer« (2) i deres delegationer i vigtige lande. Formålet er at yde bistand til EU-rettighedshavere i tredjelande. |
| --- | --- |

2.9.3.

For at sikre en bedre dialog og råde over ekspertise på stedet har flere medlemsstater »IP-attachéer« (2) i deres delegationer i vigtige lande. Formålet er at yde bistand til EU-rettighedshavere i tredjelande.

2.10.   Fastlæggelse af geografiske prioriteter

Hvert andet år ajourfører EU sin liste over prioriterede lande, hvor rettighedshavere fra EU krænkes.

3.   Særlige bemærkninger

| 3.1. | Den seneste undersøgelse foretaget af Det Europæiske Observationscenter for Krænkelser af Intellektuelle Ejendomsrettigheder og Den Europæiske Patentmyndighed handler om de sektorer i EU, som anvender intellektuelle ejendomsrettigheder. Undersøgelsen vurderer, i hvor stort omfang de bidrager til de økonomiske resultater og til handlen i EU, og foretager en analyse på medlemsstatsniveau for perioden 2008-2010. |
| --- | --- |

3.1.

Den seneste undersøgelse foretaget af Det Europæiske Observationscenter for Krænkelser af Intellektuelle Ejendomsrettigheder og Den Europæiske Patentmyndighed handler om de sektorer i EU, som anvender intellektuelle ejendomsrettigheder. Undersøgelsen vurderer, i hvor stort omfang de bidrager til de økonomiske resultater og til handlen i EU, og foretager en analyse på medlemsstatsniveau for perioden 2008-2010.

| 3.2. | I denne periode står de sektorer, som anvender intellektuelle ejendomsrettigheder, for størstedelen af EU's handel med resten af verden, og de genererer et handelsoverskud. 88 % af EU's import består af IPR-intensive produkter, mens tallet for eksportens vedkommende er 90 %. IPR-intensive sektorer bidrager således positivt til EU's handelsmæssige position. |
| --- | --- |

3.2.

I denne periode står de sektorer, som anvender intellektuelle ejendomsrettigheder, for størstedelen af EU's handel med resten af verden, og de genererer et handelsoverskud. 88 % af EU's import består af IPR-intensive produkter, mens tallet for eksportens vedkommende er 90 %. IPR-intensive sektorer bidrager således positivt til EU's handelsmæssige position.

| 3.3. | Ifølge undersøgelsen står de IPR-intensive sektorer direkte for 26 % af det samlede antal arbejdspladser i EU, dvs. omkring 56 millioner direkte arbejdspladser, hvortil kommer 20 millioner indirekte arbejdspladser. Samlet set er det én ud af tre arbejdspladser i EU, som beror på de IPR-intensive sektorer. |
| --- | --- |

3.3.

Ifølge undersøgelsen står de IPR-intensive sektorer direkte for 26 % af det samlede antal arbejdspladser i EU, dvs. omkring 56 millioner direkte arbejdspladser, hvortil kommer 20 millioner indirekte arbejdspladser. Samlet set er det én ud af tre arbejdspladser i EU, som beror på de IPR-intensive sektorer.

| 3.4. | Det ville være yderst relevant at måle de økonomiske og sociale konsekvenser af krænkelsen af de intellektuelle rettigheder i EU's medlemslande og i tredjelande på grund af de økonomiske og sociale vanskeligheder, som EU i øjeblikket slås med. |
| --- | --- |

3.4.

Det ville være yderst relevant at måle de økonomiske og sociale konsekvenser af krænkelsen af de intellektuelle rettigheder i EU's medlemslande og i tredjelande på grund af de økonomiske og sociale vanskeligheder, som EU i øjeblikket slås med.

3.5.   Visse sektorer er meget følsomme. Adgangen til lægemidler er en af dem

| 3.5.1. | EØSU henleder opmærksomheden på det særlige tilfælde med obligatorisk licenstildeling inden for den internationale handel. Licenserne er defineret i artikel 31 i TRIPS-aftalen og er en mekanisme, som gør det muligt at anvende genstanden for patentbeskyttelse uden tilladelse fra rettighedshaveren, f.eks. af hensyn til folkesundheden. |
| --- | --- |

3.5.1.

EØSU henleder opmærksomheden på det særlige tilfælde med obligatorisk licenstildeling inden for den internationale handel. Licenserne er defineret i artikel 31 i TRIPS-aftalen og er en mekanisme, som gør det muligt at anvende genstanden for patentbeskyttelse uden tilladelse fra rettighedshaveren, f.eks. af hensyn til folkesundheden.

| 3.5.2. | Generelt har indehaveren af et patent fri adgang til personligt at udnytte den beskyttede opfindelse eller bemyndige en anden person til at udnytte den. Når hensynet til den almene interesse berettiger det, kan de nationale myndigheder imidlertid bemyndige en tredjeperson til at udnytte patentet uden patentindehaverens samtykke. |
| --- | --- |

3.5.2.

Generelt har indehaveren af et patent fri adgang til personligt at udnytte den beskyttede opfindelse eller bemyndige en anden person til at udnytte den. Når hensynet til den almene interesse berettiger det, kan de nationale myndigheder imidlertid bemyndige en tredjeperson til at udnytte patentet uden patentindehaverens samtykke.

| 3.5.3. | Denne bestemmelse kan anvendes i et tredjeland, som har undertegnet TRIPS-aftalen, og i EU's medlemsstater, når et stof, som kan forbedre folkesundheden, markedsføres til en uoverkommelig pris af virksomheder fra et tredjeland. |
| --- | --- |

3.5.3.

Denne bestemmelse kan anvendes i et tredjeland, som har undertegnet TRIPS-aftalen, og i EU's medlemsstater, når et stof, som kan forbedre folkesundheden, markedsføres til en uoverkommelig pris af virksomheder fra et tredjeland.

4.   EØSU's bemærkninger

| 4.1. | EØSU bakker op om meddelelsen, der har til formål at sikre bedre beskyttelse og håndhævelse af de intellektuelle ejendomsrettigheder i tredjelande. |
| --- | --- |

4.1.

EØSU bakker op om meddelelsen, der har til formål at sikre bedre beskyttelse og håndhævelse af de intellektuelle ejendomsrettigheder i tredjelande.

| 4.2. | EØSU glæder sig navnlig over den nye strategi for tredjelande, som er en velafbalanceret kombination af fortsat bistand fra EU og sanktioner i tilfælde af krænkelse af IPR. |
| --- | --- |

4.2.

EØSU glæder sig navnlig over den nye strategi for tredjelande, som er en velafbalanceret kombination af fortsat bistand fra EU og sanktioner i tilfælde af krænkelse af IPR.

| 4.3. | EØSU minder om, at det under ingen omstændigheder må være lokalbefolkningerne, som kommer til at lide under en eventuel reduktion af visse former for EU-støtte. |
| --- | --- |

4.3.

EØSU minder om, at det under ingen omstændigheder må være lokalbefolkningerne, som kommer til at lide under en eventuel reduktion af visse former for EU-støtte.

| 4.4. | EØSU tilslutter sig Det Europæiske Råds påmindelse fra marts 2014 om, at intellektuel ejendomsret er en vigtig drivkraft for vækst og innovation. |
| --- | --- |

4.4.

EØSU tilslutter sig Det Europæiske Råds påmindelse fra marts 2014 om, at intellektuel ejendomsret er en vigtig drivkraft for vækst og innovation.

| 4.5. | EØSU støtter derfor Kommissionens indsats for at bekæmpe varemærkeforfalskning, en indsats der efter udvalgets opfattelse er utrolig vigtig. |
| --- | --- |

4.5.

EØSU støtter derfor Kommissionens indsats for at bekæmpe varemærkeforfalskning, en indsats der efter udvalgets opfattelse er utrolig vigtig.

| 4.6. | EØSU minder om, at det ikke kun er luksussektorerne, som rammes (beklædning, parfume, lædervarer osv.). Varemærkeforfalskning af mekaniske dele til bilindustrien, af pesticider, som ofte har en yderst farlig sammensætning, og af produkter til personlig pleje vinder i foruroligende grad frem med omgående følger for sundhed og sikkerhed. |
| --- | --- |

4.6.

EØSU minder om, at det ikke kun er luksussektorerne, som rammes (beklædning, parfume, lædervarer osv.). Varemærkeforfalskning af mekaniske dele til bilindustrien, af pesticider, som ofte har en yderst farlig sammensætning, og af produkter til personlig pleje vinder i foruroligende grad frem med omgående følger for sundhed og sikkerhed.

| 4.7. | EØSU erindrer om, at 90 % af EU's eksport kommer fra IPR-intensive sektorer. Konsekvenserne for økonomi og beskæftigelse er langt fra ubetydelige. |
| --- | --- |

4.7.

EØSU erindrer om, at 90 % af EU's eksport kommer fra IPR-intensive sektorer. Konsekvenserne for økonomi og beskæftigelse er langt fra ubetydelige.

| 4.8. | EØSU noterer sig de nye foranstaltninger til bekæmpelse af disse krænkelser af international handelsret. |
| --- | --- |

4.8.

EØSU noterer sig de nye foranstaltninger til bekæmpelse af disse krænkelser af international handelsret.

| 4.9. | EØSU går ind for systematiske, regelmæssige undersøgelser, som gør det muligt at identificere de virksomheder eller stater, der er ansvarlige for en sådan adfærd. |
| --- | --- |

4.9.

EØSU går ind for systematiske, regelmæssige undersøgelser, som gør det muligt at identificere de virksomheder eller stater, der er ansvarlige for en sådan adfærd.

| 4.10. | EØSU er positiv over for, at der træffes passende foranstaltninger over for de lovovertrædere, som tydeligvis er uvillige til at overholde reglerne. |
| --- | --- |

4.10.

EØSU er positiv over for, at der træffes passende foranstaltninger over for de lovovertrædere, som tydeligvis er uvillige til at overholde reglerne.

| 4.11. | EØSU går dermed ind for enhver politik, som primært er rettet mod personer, der krænker intellektuelle ejendomsrettigheder i kommerciel målestok, og som har til formål at fratage dem indtægter, der er opnået gennem ulovlig handel ved overtrædelse af IPR og med ødelæggende konsekvenser for vækst, innovation og beskæftigelse. |
| --- | --- |

4.11.

EØSU går dermed ind for enhver politik, som primært er rettet mod personer, der krænker intellektuelle ejendomsrettigheder i kommerciel målestok, og som har til formål at fratage dem indtægter, der er opnået gennem ulovlig handel ved overtrædelse af IPR og med ødelæggende konsekvenser for vækst, innovation og beskæftigelse.

| 4.12. | EØSU så i den forbindelse gerne, at man definerede begrebet »i kommerciel målestok« så præcist som muligt for at undgå, at de planlagte sanktioner får for begrænset effekt, eller at gennemførelsesfristerne øges væsentligt. |
| --- | --- |

4.12.

EØSU så i den forbindelse gerne, at man definerede begrebet »i kommerciel målestok« så præcist som muligt for at undgå, at de planlagte sanktioner får for begrænset effekt, eller at gennemførelsesfristerne øges væsentligt.

| 4.13. | EØSU understreger betydningen af et godt samarbejde med medlemsstaterne. EØSU minder navnlig om det arbejde, der udføres af medlemsstaterne for at beskytte og håndhæve IPR i tredjelande. |
| --- | --- |

4.13.

EØSU understreger betydningen af et godt samarbejde med medlemsstaterne. EØSU minder navnlig om det arbejde, der udføres af medlemsstaterne for at beskytte og håndhæve IPR i tredjelande.

| 4.14. | Endelig mener EØSU ikke, at Kommissionen har haft held med at informere og bevidstgøre offentligheden om intellektuelle ejendomsrettigheder, og opfordrer den til at iværksætte nye initiativer for at råde bod herpå. |
| --- | --- |

4.14.

Endelig mener EØSU ikke, at Kommissionen har haft held med at informere og bevidstgøre offentligheden om intellektuelle ejendomsrettigheder, og opfordrer den til at iværksætte nye initiativer for at råde bod herpå.

Bruxelles, den 10. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Brasilien, Rusland, Indien, Kina og Sydafrika.

1

(2)  Attachéer for intellektuel ejendomsret.

2

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/117 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/117

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførsel til Unionen af landbrugsprodukter med oprindelse i Tyrkiet (kodifikation)

(COM(2014) 586 final — 2014/0272 (COD))

(2015/C 230/18)

Europa-Parlamentet besluttede den 20. oktober 2014 under henvisning til artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførsel til Unionen af landbrugsprodukter med oprindelse i Tyrkiet (kodifikation)«

COM(2014) 586 final — 2014/0272 (COD).

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold og ikke har nogen bemærkninger, besluttede det på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december 2014, med 144 stemmer for, 3 imod og 2 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.

Bruxelles, den 10. december 2014

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/118 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/118

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om suspension af visse indrømmelser vedrørende indførsel til Unionen af landbrugsprodukter med oprindelse i Tyrkiet (kodifikation)

(COM(2014) 593 final — 2014/0275 (COD))

(2015/C 230/19)

Europa-Parlamentet besluttede den 20. oktober 2014 under henvisning til artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om suspension af visse indrømmelser vedrørende indførsel til Unionen af landbrugsprodukter med oprindelse i Tyrkiet« (kodifikation)

COM(2014) 593 final — 2014/0275 (COD).

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold og ikke har nogen bemærkninger, besluttede det på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december 2014, med 145 stemmer for, 2 imod og 5 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.

Bruxelles, den 10. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/119 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/119

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om åbning og forvaltning af en række EU-toldkontingenter for oksekød af høj kvalitet, svinekød, fjerkrækød, hvede og blandsæd af hvede og rug samt klid og andre restprodukter (kodifikation)

(COM(2014) 594 final — 2014/0276 COD)

(2015/C 230/20)

Europa-Parlamentet besluttede den 20. oktober 2014 under henvisning til artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om åbning og forvaltning af en række EU-toldkontingenter for oksekød af høj kvalitet, svinekød, fjerkrækød, hvede og blandsæd af hvede og rug samt klid og andre restprodukter (kodifikation)«

COM(2014) 594 final — 2014/0276 COD.

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold og ikke har nogen bemærkninger, besluttede det på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december 2014, med 150 stemmer for, 2 imod og 6 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.

Bruxelles, den 10. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/120 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/120

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en flerårig plan for torske-, silde- og brislingebestanden i Østersøen og fiskeri af disse bestande, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1098/2007

(COM(2014) 614 final — 2014/0285 (COD))

(2015/C 230/21)

Europa-Parlamentet og Rådet besluttede henholdsvis den 20. oktober 2014 og den 27. oktober 2014 under henvisning til artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en flerårig plan for torske-, silde- og brislingebestanden i Østersøen og fiskeri af disse bestande, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1098/2007«

COM(2014) 614 final — 2014/0285 (COD).

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold og ikke har nogen bemærkninger, besluttede det på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december 2014, med 152 stemmer for, 1 imod og 2 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.

Bruxelles, den 10. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/121 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/121

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de i overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Island fastsatte beskyttelsesforanstaltninger (kodifikation)

(COM(2014) 308 final — 2014/0160 (COD))

(2015/C 230/22)

Europa-Parlamentet besluttede den 15. september 2014 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de i overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Island fastsatte beskyttelsesforanstaltninger« (kodifikation)

COM(2014) 308 final –2014/0160 (COD).

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold og ikke har nogen bemærkninger, besluttede det på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december 2014, med 157 stemmer for, 1 imod og 3 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.

Bruxelles, den 10. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/122 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/122

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles ordninger for indførsel (kodifikation)

(COM(2014) 322 final — 2014/0167 (COD))

(2015/C 230/23)

Europa-Parlamentet besluttede den 15. september 2014 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles ordninger for udførsel (kodifikation)«

COM(2014) 322 final — 2014/0167 (COD).

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold og ikke har nogen bemærkninger, besluttede det på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december 2014, med 147 stemmer for, 1 imod og 4 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.

Bruxelles, den 10. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/123 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/123

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om FORSLAG til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles ordninger for indførsel (kodifikation)

(COM(2014) 321 final — 2014/0166 (COD))

(2015/C 230/24)

Europa-Parlamentet besluttede den 15. september 2014 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles ordninger for indførsel (kodifikation)«

COM(2014) 321 final — 2014/0166 (COD).

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold og ikke har nogen bemærkninger, besluttede det på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december 2014, med 150 stemmer for, 1 imod og 5 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.

Bruxelles, den 10. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/124 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/124

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles ordninger for indførsel fra visse tredjelande (omarbejdning)

(COM(2014) 323 final — 2014/0168 (COD))

(2015/C 230/25)

Europa-Parlamentet og Rådet besluttede henholdsvis den 15. september 2014 og den 8. oktober 2014 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles ordninger for indførsel fra visse tredjelande (omarbejdning)«

COM(2014) 323 final — 2014/0168 (COD).

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold og ikke har nogen bemærkninger, besluttede det på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december 2014, med 145 stemmer for, 3 imod og 7 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.

Bruxelles, den 10. december 2014

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/125 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/125

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om den fælles ordning for indførsel af tekstilvarer fra en række tredjelande, som ikke er omfattet af bilaterale aftaler, protokoller eller andre arrangementer eller af andre specifikke EU-regler for indførsel (omarbejdning)

(COM(2014) 345 final — 2014/0177 (COD))

(2015/C 230/26)

Rådet besluttede den 8. oktober 2014 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om den fælles ordning for indførsel af tekstilvarer fra en række tredjelande, som ikke er omfattet af bilaterale aftaler, protokoller eller andre arrangementer eller af andre specifikke EU-regler for indførsel (omarbejdning)«

COM(2014) 345 final — 2014/0177 (COD).

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold og ikke har nogen bemærkninger, besluttede det på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december 2014, med 151 stemmer for, 2 imod og 5 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.

Bruxelles, den 10. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/126 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/126

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af EU-procedurer på området for den fælles handelspolitik med henblik på at sikre udøvelsen af Unionens rettigheder i henhold til internationale handelsregler, navnlig regler fastlagt i Verdenshandelsorganisationens regi (kodifikation)

(COM(2014) 341 final — 2014/0174 (COD))

(2015/C 230/27)

Europa-Parlamentet besluttede den 15. september 2014 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af EU-procedurer på området for den fælles handelspolitik med henblik på at sikre udøvelsen af Unionens rettigheder i henhold til internationale handelsregler, navnlig regler fastlagt i Verdenshandelsorganisationens regi (kodifikation)«

COM(2014) 341 final — 2014/0174 (COD).

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold og ikke har nogen bemærkninger, besluttede det på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december, med 150 stemmer for, 3 imod og 1 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.

Bruxelles, den 10. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/127 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/127

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de foranstaltninger, Unionen kan træffe på grundlag af en rapport vedtaget af WTO's Tvistbilæggelsesorgan vedrørende antidumping- og antisubsidieforanstaltninger (kodifikation)

COM(2014) 317 final — 2014/0163 (COD)

(2015/C 230/28)

Europa-Parlamentet besluttede den 20. oktober 2014 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de foranstaltninger, Unionen kan træffe på grundlag af en rapport vedtaget af WTO's Tvistbilæggelsesorgan vedrørende antidumping- og antisubsidieforanstaltninger (kodifikation)«

COM(2014) 317 final — 2014/0163 (COD).

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold og ikke har nogen bemærkninger, besluttede det på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december, med 148 stemmer for, 3 imod og 6 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.

Bruxelles, den 10. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/128 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/128

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse procedurer for anvendelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Montenegro på den anden side (kodifikation)

COM(2014) 374 final — 2014/0190 (COD)

(2015/C 230/29)

Europa-Parlamentet besluttede den 20. oktober 2014 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse procedurer for anvendelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Montenegro på den anden side (kodifikation)«

COM(2014) 374 final — 2014/0190 (COD).

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold og ikke har nogen bemærkninger, besluttede det på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december, med 152 stemmer for, 1 imod og 6 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.

Bruxelles, den 10. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 14.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 230/129 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 230/129

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (kodifikation)

COM(2014) 660 final — 2014/0305 (COD)

(2015/C 230/30)

Europa-Parlamentet besluttede den 12. november 2014 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (kodifikation)«

COM(2014) 660 final — 2014/0305 (COD).

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold og ikke har nogen bemærkninger, besluttede det på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december 2014, med 154 stemmer for, 3 imod og 5 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.

Bruxelles, den 10. december 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---