# Eiropas Savienības L 179/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 179 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 8. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 179

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 8. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) Nr. 2015/1071 (2014. gada 1. oktobris) par valsts atbalstu SA 26190 (2012/C) (ex 2011/NN), ko Vācija sniegusi Zārbrikenes lidostai un aviosabiedrībām, kuras izmanto šo lidostu (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5062) (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2015/1072 (2014. gada 1. oktobris) par pasākumiem, ko īstenojusi Vācija par labu Propapier PM2 GmbH – Valsts atbalsts SA.23827 (2013/C) (ex NN 46/12) (ex N 582/07) (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6837) (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā) (
  1
  ) | 54 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2015/1073 (2015. gada 9. janvāris) par valsts atbalstu SA.35888 (2013/C) (ex 2013/NN), SA.37220 (2014/C) (ex 2013/NN) un SA.38225 (2014/C) (ex 2013/NN), ko Kipra īstenojusi Cyprus Airways (Public) Ltd labā (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 9362) (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā) (
  1
  ) | 83 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2015/1074 (2015. gada 19. janvāris) par valsts atbalstu SA.35842 (2014/C) (ex 2012/NN), ko īstenojusi Itālija saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu papildkompensāciju uzņēmumam CSTP
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 74) (Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā) (
  1
  ) | 112 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2015/1075 (2015. gada 19. janvāris) par valsts atbalstu SA.35843 (2014/C) (ex 2012/NN), ko īstenojusi Itālija saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu papildkompensāciju uzņēmumam Buonotourist
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 75) (Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā) (
  1
  ) | 128 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) Nr. 2015/1071 (2014. gada 1. oktobris) par valsts atbalstu SA 26190 (2012/C) (ex 2011/NN), ko Vācija sniegusi Zārbrikenes lidostai un aviosabiedrībām, kuras izmanto šo lidostu (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5062) (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā) (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5062)

1

1

*

Komisijas Lēmums (ES) 2015/1072 (2014. gada 1. oktobris) par pasākumiem, ko īstenojusi Vācija par labu Propapier PM2 GmbH – Valsts atbalsts SA.23827 (2013/C) (ex NN 46/12) (ex N 582/07) (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6837) (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā) (
  1
  )

Propapier PM2 GmbH

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6837)

1

54

*

Komisijas Lēmums (ES) 2015/1073 (2015. gada 9. janvāris) par valsts atbalstu SA.35888 (2013/C) (ex 2013/NN), SA.37220 (2014/C) (ex 2013/NN) un SA.38225 (2014/C) (ex 2013/NN), ko Kipra īstenojusi Cyprus Airways (Public) Ltd labā (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 9362) (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā) (
  1
  )

Cyprus Airways (Public) Ltd

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 9362)

1

83

*

Komisijas Lēmums (ES) 2015/1074 (2015. gada 19. janvāris) par valsts atbalstu SA.35842 (2014/C) (ex 2012/NN), ko īstenojusi Itālija saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu papildkompensāciju uzņēmumam CSTP
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 74) (Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā) (
  1
  )

CSTP

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 74)

1

112

*

Komisijas Lēmums (ES) 2015/1075 (2015. gada 19. janvāris) par valsts atbalstu SA.35843 (2014/C) (ex 2012/NN), ko īstenojusi Itālija saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu papildkompensāciju uzņēmumam Buonotourist
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 75) (Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā) (
  1
  )

Buonotourist

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 75)

1

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 8.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 179/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) Nr. 2015/1071

(2014. gada 1. oktobris)

par valsts atbalstu SA 26190 (2012/C) (ex 2011/NN), ko Vācija sniegusi Zārbrikenes lidostai un aviosabiedrībām, kuras izmanto šo lidostu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5062)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (2) un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Eiropas Parlamenta deputāte Hiltrud Breyer 2008. gadā uzdeva parlamentāro jautājumu par valsts finansējumu sabiedrībai Verkehrsholding Saarland (vh Saar) un Zārbrikenes lidostai, kā arī par atlaidēm, kas piešķirtas aviosabiedrībām, kuras izmanto šo lidostu (3). Komisārs A. Tajani2008. gada 5. septembrī atbildēja uz šo parlamentāro jautājumu. Turklāt minēto jautājumu reģistrēja kā sūdzību Nr. CP 171/2008. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta deputāte Hiltrud Breyer 2008. gadā uzdeva parlamentāro jautājumu par valsts finansējumu sabiedrībai Verkehrsholding Saarland (vh Saar) un Zārbrikenes lidostai, kā arī par atlaidēm, kas piešķirtas aviosabiedrībām, kuras izmanto šo lidostu (3). Komisārs A. Tajani2008. gada 5. septembrī atbildēja uz šo parlamentāro jautājumu. Turklāt minēto jautājumu reģistrēja kā sūdzību Nr. CP 171/2008.

| (2) | Parlamentārajā jautājumā tika apgalvots, ka sabiedrība vh Saar ir saņēmusi no Zāras federālās zemes budžeta EUR 11 miljonus kapitāla palielināšanai. Tika apgalvots, ka šos līdzekļus izmantoja, lai segtu lidostas operatora (kas pieder vh Saar meitasuzņēmumam) zaudējumus. Tika apgalvots, ka lidostas operatoru, tā mātesuzņēmumu un vh Saar saista peļņas un zaudējumu nodošanas līgumi. Šāda shēma, iespējams, tika izmantota, lai varētu slepus un pastāvīgi subsidēt nerentablo lidostu. |
| --- | --- |

(2)

Parlamentārajā jautājumā tika apgalvots, ka sabiedrība vh Saar ir saņēmusi no Zāras federālās zemes budžeta EUR 11 miljonus kapitāla palielināšanai. Tika apgalvots, ka šos līdzekļus izmantoja, lai segtu lidostas operatora (kas pieder vh Saar meitasuzņēmumam) zaudējumus. Tika apgalvots, ka lidostas operatoru, tā mātesuzņēmumu un vh Saar saista peļņas un zaudējumu nodošanas līgumi. Šāda shēma, iespējams, tika izmantota, lai varētu slepus un pastāvīgi subsidēt nerentablo lidostu.

| (3) | Komisija 2008. gada 31. jūlijā, 2010. gada 24. septembrī, 2011. gada 24. martā un 2011. gada 8. augustā pieprasīja papildu informāciju no Vācijas. Vācija atbildēja uz šiem jautājumiem un sniedza papildu informāciju 2008. gada 4. novembrī, 2011. gada 17. janvārī, 2011. gada 14. jūnijā un 2011. gada 7. oktobrī. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2008. gada 31. jūlijā, 2010. gada 24. septembrī, 2011. gada 24. martā un 2011. gada 8. augustā pieprasīja papildu informāciju no Vācijas. Vācija atbildēja uz šiem jautājumiem un sniedza papildu informāciju 2008. gada 4. novembrī, 2011. gada 17. janvārī, 2011. gada 14. jūnijā un 2011. gada 7. oktobrī.

| (4) | Komisija 2012. gada 22. februāra vēstulē informēja Vāciju, ka tā attiecībā uz šo atbalstu nolēmusi sākt formālu izmeklēšanas procedūru, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2012. gada 22. februāra vēstulē informēja Vāciju, ka tā attiecībā uz šo atbalstu nolēmusi sākt formālu izmeklēšanas procedūru, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā.

| (5) | Komisijas lēmums sākt procedūru (“lēmums par procedūras sākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par iespējamo atbalstu. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas lēmums sākt procedūru (“lēmums par procedūras sākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par iespējamo atbalstu.

| (6) | Komisija saņēma piezīmes no vienas ieinteresētās personas – aviosabiedrības Air Berlin – 2012. gada 20. augustā. Komisija 2012. gada 1. oktobrī pārsūtīja šīs piezīmes Vācijai, kurai tika dota iespēja atbildēt viena mēneša laikā; Vācijas piezīmes tika saņemtas ar 2012. gada 29. oktobra vēstuli. Privātpersonas atsūtīja savas piezīmes procedūras ietvaros, norādot, ka lidostai piešķirtais publiskais finansējums ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(6)

Komisija saņēma piezīmes no vienas ieinteresētās personas – aviosabiedrības Air Berlin – 2012. gada 20. augustā. Komisija 2012. gada 1. oktobrī pārsūtīja šīs piezīmes Vācijai, kurai tika dota iespēja atbildēt viena mēneša laikā; Vācijas piezīmes tika saņemtas ar 2012. gada 29. oktobra vēstuli. Privātpersonas atsūtīja savas piezīmes procedūras ietvaros, norādot, ka lidostai piešķirtais publiskais finansējums ir valsts atbalsts.

| (7) | Pēc formālas izmeklēšanas procedūras sākšanas Komisija 2012. gada 24. februārī, 2012. gada 23. aprīlī, 2012. gada 16. oktobrī, 2013. gada 26. novembrī un 2014. gada 14. martā pieprasīja papildu informāciju. Vācija atbildēja uz šiem jautājumiem un sniedza papildu informāciju 2012. gada 17. aprīlī, 2012. gada 4. maijā, 2012. gada 14. decembrī, 2014. gada 14. janvārī un 2014. gada 3. aprīlī. |
| --- | --- |

(7)

Pēc formālas izmeklēšanas procedūras sākšanas Komisija 2012. gada 24. februārī, 2012. gada 23. aprīlī, 2012. gada 16. oktobrī, 2013. gada 26. novembrī un 2014. gada 14. martā pieprasīja papildu informāciju. Vācija atbildēja uz šiem jautājumiem un sniedza papildu informāciju 2012. gada 17. aprīlī, 2012. gada 4. maijā, 2012. gada 14. decembrī, 2014. gada 14. janvārī un 2014. gada 3. aprīlī.

| (8) | Komisija 2014. gada 24. februārī informēja Vāciju, ka 2014. gada 20. februārī ir pieņemtas 2014. gada Aviācijas vadlīnijas (5), un aicināja to iesniegt piezīmes 20 darbdienu laikā pēc jauno Aviācijas vadlīniju publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī. Vācija atbildēja 2014. gada 6. maijā. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2014. gada 24. februārī informēja Vāciju, ka 2014. gada 20. februārī ir pieņemtas 2014. gada Aviācijas vadlīnijas (5), un aicināja to iesniegt piezīmes 20 darbdienu laikā pēc jauno Aviācijas vadlīniju publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī. Vācija atbildēja 2014. gada 6. maijā.

| (9) | 2014. gada Aviācijas vadlīnijas tika publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 4. aprīlī (6). Tās aizstāja 2005. gada Aviācijas vadlīnijas (7). |
| --- | --- |

(9)

2014. gada Aviācijas vadlīnijas tika publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 4. aprīlī (6). Tās aizstāja 2005. gada Aviācijas vadlīnijas (7).

| (10) | Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 15. aprīlī tika publicēts paziņojums, kurā dalībvalstis un ieinteresētās personas tika aicinātas 20 darbdienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas brīža iesniegt piezīmes par 2014. gada Aviācijas vadlīniju piemērošanu šajā lietā (8). Aviosabiedrība Air Berlin iesniedza piezīmes 2014. gada 5. maijā. |
| --- | --- |

(10)

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 15. aprīlī tika publicēts paziņojums, kurā dalībvalstis un ieinteresētās personas tika aicinātas 20 darbdienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas brīža iesniegt piezīmes par 2014. gada Aviācijas vadlīniju piemērošanu šajā lietā (8). Aviosabiedrība Air Berlin iesniedza piezīmes 2014. gada 5. maijā.

| (11) | Vācija 2014. gada 17. jūnijā informēja Komisiju, ka tā izņēmuma kārtā piekrīt, ka šis lēmums tiek pieņemts angļu valodā. |
| --- | --- |

(11)

Vācija 2014. gada 17. jūnijā informēja Komisiju, ka tā izņēmuma kārtā piekrīt, ka šis lēmums tiek pieņemts angļu valodā.

2.   PASĀKUMU APRAKSTS UN PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

2.1.   IZMEKLĒŠANAS KONTEKSTS

2.1.1.   ZĀRBRIKENES LIDOSTAS VĒSTURE UN ATTĪSTĪBA

| (12) | Zārbrikenes lidosta ir Zāras federālās zemes administratīvā centra – Zārbrikenes – lidosta. Saskaņā ar publiski pieejamo informāciju lidosta tika nodibināta 1928. gadā un darbojās līdz 1939. gadam, kad pēc kara uzliesmojuma to slēdza. Lidosta atsāka darboties 1966. gadā, kad tika uzbūvēts moderns skrejceļš, kas bija piemērots vidēja lieluma gaisa kuģiem. Bet 1999. gadā sākās jauna termināļa būvniecība, kurā tika ieguldīti aptuveni EUR 11,8 miljoni. Jauno termināli, kas saskaņā ar publiski pieejamo informāciju bija paredzēts līdz 8 00  000 pasažieru gadā, atklāja 2005. gada maijā. Tomēr Vācija uzskata, ka drošības infrastruktūras ierobežojumu dēļ lidostas reālā kapacitāte ir tikai 7 00  000 pasažieru gadā. |
| --- | --- |

(12)

Zārbrikenes lidosta ir Zāras federālās zemes administratīvā centra – Zārbrikenes – lidosta. Saskaņā ar publiski pieejamo informāciju lidosta tika nodibināta 1928. gadā un darbojās līdz 1939. gadam, kad pēc kara uzliesmojuma to slēdza. Lidosta atsāka darboties 1966. gadā, kad tika uzbūvēts moderns skrejceļš, kas bija piemērots vidēja lieluma gaisa kuģiem. Bet 1999. gadā sākās jauna termināļa būvniecība, kurā tika ieguldīti aptuveni EUR 11,8 miljoni. Jauno termināli, kas saskaņā ar publiski pieejamo informāciju bija paredzēts līdz 8 00  000 pasažieru gadā, atklāja 2005. gada maijā. Tomēr Vācija uzskata, ka drošības infrastruktūras ierobežojumu dēļ lidostas reālā kapacitāte ir tikai 7 00  000 pasažieru gadā.

| (13) | Šā dokumenta 1. un 2. tabulā ir norādīta lidostas attīstība, ņemot vērā pasažieru skaitu un gaisa kuģu pārvietošanos. Zārbrikenes lidostā netiek veikti būtiski gaisa kravu pārvadājumi.

  1. tabula


  Pasažieru skaits 1998.–2012. gadā
   (9)











  Gads | Regulārie komercreisi | Komerciālie līgumreisi | Komercreisi kopā | Nekomerciālie reisi | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998. g. | 1 26  231 | 2 93  449 | 4 19  680 | 10  070 | 4 29  750 |
| 1999. g. | 1 34  228 | 3 08  634 | 4 42  862 | 3  810 | 4 46  672 |
| 2000. g. | 1 49  693 | 3 32  902 | 4 82  595 | 1  971 | 4 84  566 |
| 2001. g. | 1 41  676 | 3 38  354 | 4 80  030 | 831 | 4 80  861 |
| 2002. g. | 1 44  542 | 3 16  757 | 4 61  299 | 946 | 4 62  245 |
| 2003. g. | 1 35  100 | 3 23  083 | 4 58  183 | 1  502 | 4 59  685 |
| 2004. g. | 1 28  498 | 3 31  355 | 4 59  853 | 1  560 | 4 61  413 |
| 2005. g. | 1 36  178 | 3 50  052 | 4 86  230 | 1  256 | 4 87  486 |
| 2006. g. | 1 25  188 | 2 95  033 | 4 20  221 | 1  422 | 4 21  643 |
| 2007. g. | 1 76  690 | 1 73  263 | 3 49  953 | 639 | 3 50  592 |
| 2008. g. | 3 60  694 | 1 57  226 | 5 17  920 | 368 | 5 18  288 |
| 2009. g. | 3 35  684 | 1 34  249 | 4 69  933 | 214 | 4 70  147 |
| 2010. g. | 3 31  780 | 1 59  469 | 4 91  249 | 166 | 4 91  415 |
| 2011. g. | 3 68  314 | 84  000 | 4 52  314 | 1  338 | 4 53  652 |
| 2012. g. | 3 64  076 | 61  353 | 4 25  429 | 414 | 4 25  843 |

(13)

Šā dokumenta 1. un 2. tabulā ir norādīta lidostas attīstība, ņemot vērā pasažieru skaitu un gaisa kuģu pārvietošanos. Zārbrikenes lidostā netiek veikti būtiski gaisa kravu pārvadājumi.

1. tabula

Pasažieru skaits 1998.–2012. gadā
   (9)

Gads

Regulārie komercreisi

Komerciālie līgumreisi

Komercreisi kopā

Nekomerciālie reisi

Kopā

1998. g.

1 26  231

2 93  449

4 19  680

10  070

4 29  750

1999. g.

1 34  228

3 08  634

4 42  862

3  810

4 46  672

2000. g.

1 49  693

3 32  902

4 82  595

1  971

4 84  566

2001. g.

1 41  676

3 38  354

4 80  030

831

4 80  861

2002. g.

1 44  542

3 16  757

4 61  299

946

4 62  245

2003. g.

1 35  100

3 23  083

4 58  183

1  502

4 59  685

2004. g.

1 28  498

3 31  355

4 59  853

1  560

4 61  413

2005. g.

1 36  178

3 50  052

4 86  230

1  256

4 87  486

2006. g.

1 25  188

2 95  033

4 20  221

1  422

4 21  643

2007. g.

1 76  690

1 73  263

3 49  953

639

3 50  592

2008. g.

3 60  694

1 57  226

5 17  920

368

5 18  288

2009. g.

3 35  684

1 34  249

4 69  933

214

4 70  147

2010. g.

3 31  780

1 59  469

4 91  249

166

4 91  415

2011. g.

3 68  314

84  000

4 52  314

1  338

4 53  652

2012. g.

3 64  076

61  353

4 25  429

414

4 25  843

2. tabula

Gaisa kuģu kustība
   (10)

| Gads | Regulārie komercreisi | Komerciālie līgumreisi | Komercreisi kopā | Nekomerciālie reisi | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998. g. | 7  240 | 6  021 | 13  261 | 7  558 | 20  819 |
| 1999. g. | 7  491 | 7  192 | 14  683 | 7  280 | 21  963 |
| 2000. g. | 7  970 | 8  171 | 16  141 | 4  972 | 21  113 |
| 2001. g. | 6  740 | 4  624 | 11  364 | 3  582 | 14  946 |
| 2002. g. | 7  979 | 3  957 | 11  936 | 3  228 | 15  164 |
| 2003. g. | 7  256 | 4  377 | 11  633 | 3  378 | 15  011 |
| 2004. g. | 6  531 | 4  032 | 10  563 | 3  201 | 13  764 |
| 2005. g. | 6  291 | 4  453 | 10  744 | 3  458 | 14  202 |
| 2006. g. | 6  469 | 4  539 | 10  980 | 4  047 | 15  055 |
| 2007. g. | 7  046 | 4  011 | 11  057 | 3  464 | 14  521 |
| 2008. g. | 11  173 | 3  475 | 14  648 | 2  596 | 17  244 |
| 2009. g. | 9  686 | 2  912 | 12  598 | 3  093 | 15  691 |
| 2010. g. | 8  775 | 4  983 | 13  758 | 2  487 | 16  245 |
| 2011. g. | 7  307 | 4  641 | 11  948 | 2  535 | 14  483 |
| 2012. g. | 6  567 | 3  398 | 9  965 | 2  359 | 12  324 |

Gads

Regulārie komercreisi

Komerciālie līgumreisi

Komercreisi kopā

Nekomerciālie reisi

Kopā

1998. g.

7  240

6  021

13  261

7  558

20  819

1999. g.

7  491

7  192

14  683

7  280

21  963

2000. g.

7  970

8  171

16  141

4  972

21  113

2001. g.

6  740

4  624

11  364

3  582

14  946

2002. g.

7  979

3  957

11  936

3  228

15  164

2003. g.

7  256

4  377

11  633

3  378

15  011

2004. g.

6  531

4  032

10  563

3  201

13  764

2005. g.

6  291

4  453

10  744

3  458

14  202

2006. g.

6  469

4  539

10  980

4  047

15  055

2007. g.

7  046

4  011

11  057

3  464

14  521

2008. g.

11  173

3  475

14  648

2  596

17  244

2009. g.

9  686

2  912

12  598

3  093

15  691

2010. g.

8  775

4  983

13  758

2  487

16  245

2011. g.

7  307

4  641

11  948

2  535

14  483

2012. g.

6  567

3  398

9  965

2  359

12  324

| (14) | Būtiskākie ar lidostu saistītie notikumi bija, no vienas puses, sabiedrības Hapag Lloyd aiziešana 2006. gadā un, no otras puses, aviosabiedrības Air Berlin dibināšana 2007. gadā. Līdz brīdim, kad līgumreisu aviosabiedrība Hapag Lloyd (tagad aviosabiedrība TUIFly) nolēma pārcelt savu darbību uz tuvumā esošo Cveibrikenes lidostu, Zārbrikenes lidostas kopējā pasažieru plūsmā tā bija devusi vairāk nekā 1 90  000 pasažieru. No otras puses, aviosabiedrības Air Berlin dibināšana norādīja uz regulāro lidojumu plūsmas ievērojamu pieaugumu Zārbrikenē. Tādējādi, ja līdz 2006. gadam Zārbrikenes lidostas darbības pārsvarā bija saistītas ar līgumreisu satiksmi, tad kopš 2007. gada lielāko daļu pasažieru Zārbrikenē nodrošina regulāro lidojumu satiksme. |
| --- | --- |

(14)

Būtiskākie ar lidostu saistītie notikumi bija, no vienas puses, sabiedrības Hapag Lloyd aiziešana 2006. gadā un, no otras puses, aviosabiedrības Air Berlin dibināšana 2007. gadā. Līdz brīdim, kad līgumreisu aviosabiedrība Hapag Lloyd (tagad aviosabiedrība TUIFly) nolēma pārcelt savu darbību uz tuvumā esošo Cveibrikenes lidostu, Zārbrikenes lidostas kopējā pasažieru plūsmā tā bija devusi vairāk nekā 1 90  000 pasažieru. No otras puses, aviosabiedrības Air Berlin dibināšana norādīja uz regulāro lidojumu plūsmas ievērojamu pieaugumu Zārbrikenē. Tādējādi, ja līdz 2006. gadam Zārbrikenes lidostas darbības pārsvarā bija saistītas ar līgumreisu satiksmi, tad kopš 2007. gada lielāko daļu pasažieru Zārbrikenē nodrošina regulāro lidojumu satiksme.

| (15) | Attiecībā uz nākotnes perspektīvām Vācija norādīja, ka saskaņā ar jaunākajām gaisa satiksmes prognozēm (2010. gada augusts) ir sagaidāms pasažieru skaita pieaugums līdz [...] (11) pasažieriem 2020. gadā. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz nākotnes perspektīvām Vācija norādīja, ka saskaņā ar jaunākajām gaisa satiksmes prognozēm (2010. gada augusts) ir sagaidāms pasažieru skaita pieaugums līdz [...] (11) pasažieriem 2020. gadā.

2.1.2.   ĢEOGRĀFISKAIS NOVIETOJUMS UN APTVĒRUMA TERITORIJA

| (16) | Zārbrikenes lidosta atrodas aptuveni 10 km uz dienvidaustrumiem no Zārbrikenes pilsētas. Citas tuvākās lidostas ir (12):






  — | Cveibrikenes lidosta (aptuveni 39 km vai aptuveni 29 minūtes, braucot ar automašīnu), |
| --- | --- | --- |

(16)

Zārbrikenes lidosta atrodas aptuveni 10 km uz dienvidaustrumiem no Zārbrikenes pilsētas. Citas tuvākās lidostas ir (12):

—

Cveibrikenes lidosta (aptuveni 39 km vai aptuveni 29 minūtes, braucot ar automašīnu),

| — | Mecas-Nansī-Lotringas lidosta (aptuveni 96 km vai aptuveni 61 minūte, braucot ar automašīnu), |
| --- | --- |

—

Mecas-Nansī-Lotringas lidosta (aptuveni 96 km vai aptuveni 61 minūte, braucot ar automašīnu),

| — | Luksemburgas lidosta (aptuveni 121 km vai aptuveni 77 minūtes, braucot ar automašīnu), |
| --- | --- |

—

Luksemburgas lidosta (aptuveni 121 km vai aptuveni 77 minūtes, braucot ar automašīnu),

| — | Frankfurtes-Hānas lidosta (aptuveni 128 km vai aptuveni 85 minūtes, braucot ar automašīnu), |
| --- | --- |

—

Frankfurtes-Hānas lidosta (aptuveni 128 km vai aptuveni 85 minūtes, braucot ar automašīnu),

| — | Strasbūras lidosta (aptuveni 140 km vai aptuveni 91 minūte, braucot ar automašīnu), |
| --- | --- |

—

Strasbūras lidosta (aptuveni 140 km vai aptuveni 91 minūte, braucot ar automašīnu),

| — | Frankfurtes (pie Mainas) lidosta (aptuveni 163 km vai aptuveni 92 minūtes, braucot ar automašīnu), |
| --- | --- |

—

Frankfurtes (pie Mainas) lidosta (aptuveni 163 km vai aptuveni 92 minūtes, braucot ar automašīnu),

| — | Karlsrūes/Bādenbādenes lidosta (aptuveni 161 km vai aptuveni 104 minūtes, braucot ar automašīnu). |
| --- | --- |

—

Karlsrūes/Bādenbādenes lidosta (aptuveni 161 km vai aptuveni 104 minūtes, braucot ar automašīnu).

| (17) | Vācija uzskata, ka lielais vairums pasažieru ir no šā reģiona. Tiek apgalvots, ka 71 % pasažieru ir no Zāras federālās zemes, 15 % pasažieru – no Reinzemes-Pfalcas rietumu daļas (tostarp Cveibrikenes reģiona) un aptuveni 14 % pasažieru – no Francijas, Luksemburgas un Trīres reģiona. Ir arī sagaidāms, ka plānoto pasažieru skaita pieaugumu radīs pieprasījuma pieaugums Zāras federālās zemes reģionā. |
| --- | --- |

(17)

Vācija uzskata, ka lielais vairums pasažieru ir no šā reģiona. Tiek apgalvots, ka 71 % pasažieru ir no Zāras federālās zemes, 15 % pasažieru – no Reinzemes-Pfalcas rietumu daļas (tostarp Cveibrikenes reģiona) un aptuveni 14 % pasažieru – no Francijas, Luksemburgas un Trīres reģiona. Ir arī sagaidāms, ka plānoto pasažieru skaita pieaugumu radīs pieprasījuma pieaugums Zāras federālās zemes reģionā.

2.1.3.   ZĀRBRIKENES LIDOSTAS JURIDISKAIS UN EKONOMISKAIS STĀVOKLIS

| (18) | Iepriekšējais lidostas īpašnieks un operators uzņēmums Flughafen Saarbrücken GmbH 1997. gadā tika sadalīts divos atsevišķos uzņēmumos – uzņēmumam Flughafen Saarbrücken Betriebsgesellschaft mbH (FSBG) tika uzticēta lidostas apsaimniekošana, savukārt uzņēmums Flughafen Saarbrücken Besitzgesellschaft mbH (FSBesitzG) kļuva par lidostas īpašnieku un bija atbildīgs par infrastruktūras uzturēšanu. Par lidostas apsaimniekošanu un komerciālo ekspluatēšanu FSBG bija jāmaksā uzņēmumam FSBesitzG nomas maksājumi. |
| --- | --- |

(18)

Iepriekšējais lidostas īpašnieks un operators uzņēmums Flughafen Saarbrücken GmbH 1997. gadā tika sadalīts divos atsevišķos uzņēmumos – uzņēmumam Flughafen Saarbrücken Betriebsgesellschaft mbH (FSBG) tika uzticēta lidostas apsaimniekošana, savukārt uzņēmums Flughafen Saarbrücken Besitzgesellschaft mbH (FSBesitzG) kļuva par lidostas īpašnieku un bija atbildīgs par infrastruktūras uzturēšanu. Par lidostas apsaimniekošanu un komerciālo ekspluatēšanu FSBG bija jāmaksā uzņēmumam FSBesitzG nomas maksājumi.

| (19) | Līdz 2007. gada 30. jūnijam uzņēmumam FSBesitzG piederēja 48 % no uzņēmuma FSBG, uzņēmumam Fraport AG (Frankfurtes (pie Mainas) lidostas operatoram) – 51 % un Zārbrikenes pilsētai – 1 %. Savukārt 99,9 % no uzņēmuma FSBesitzG piederēja vh Saar un 0,1 % – Zāras federālajai zemei. Zāras federālā zeme vienmēr ir bijusi sabiedrības vh Saar tiešā īpašniece. |
| --- | --- |

(19)

Līdz 2007. gada 30. jūnijam uzņēmumam FSBesitzG piederēja 48 % no uzņēmuma FSBG, uzņēmumam Fraport AG (Frankfurtes (pie Mainas) lidostas operatoram) – 51 % un Zārbrikenes pilsētai – 1 %. Savukārt 99,9 % no uzņēmuma FSBesitzG piederēja vh Saar un 0,1 % – Zāras federālajai zemei. Zāras federālā zeme vienmēr ir bijusi sabiedrības vh Saar tiešā īpašniece.

| (20) | Fraport AG2007. gada 30. jūnijā pārdeva savu daļu uzņēmumā FSBG uzņēmumam FSBesitzG, kuram pēc tam piederēja 99 % no FSBG. Abi uzņēmumi 2008. gada sākumā tika apvienoti, lai atjaunotu Flughafen Saarbrücken GmbH (turpmāk “FSG”), tādējādi būtībā atkārtoti radot situāciju, kāda bija pirms Fraport AG daļējās privatizācijas 1997. gadā. Kopš 2008. gada un līdz šim brīdim sabiedrībai vh Saar pieder 100 % no FSG. |
| --- | --- |

(20)

Fraport AG2007. gada 30. jūnijā pārdeva savu daļu uzņēmumā FSBG uzņēmumam FSBesitzG, kuram pēc tam piederēja 99 % no FSBG. Abi uzņēmumi 2008. gada sākumā tika apvienoti, lai atjaunotu Flughafen Saarbrücken GmbH (turpmāk “FSG”), tādējādi būtībā atkārtoti radot situāciju, kāda bija pirms Fraport AG daļējās privatizācijas 1997. gadā. Kopš 2008. gada un līdz šim brīdim sabiedrībai vh Saar pieder 100 % no FSG.

| (21) | Sabiedrību
  vh Saar
  1996. gadā nodibināja Zāras federālās zemes Ekonomikas un finanšu ministrija. Uzņēmuma mērķis ir “koordinēt darbības, kas radušās saistībā ar publisko lidostu un ostu būvniecību, paplašināšanu un ekspluatāciju Zāras federālajā zemē”. Sabiedrības vh Saar statūtos bija paredzēts noslēgt dominēšanas līgumu ar FSG. Zāras federālās zemes valdība kā vienīgo akcionāru izvirzīja valdes un uzraudzības padomi. Sabiedrība vh Saar ir īpašnieks ne tikai uzņēmumam FSG, bet arī Hafenbetriebe Saarland GmbH (turpmāk “HSG”), kas ir vairāku Zāras federālās zemes ostu īpašnieks un operators. |
| --- | --- |

(21)

Sabiedrību
  vh Saar
  1996. gadā nodibināja Zāras federālās zemes Ekonomikas un finanšu ministrija. Uzņēmuma mērķis ir “koordinēt darbības, kas radušās saistībā ar publisko lidostu un ostu būvniecību, paplašināšanu un ekspluatāciju Zāras federālajā zemē”. Sabiedrības vh Saar statūtos bija paredzēts noslēgt dominēšanas līgumu ar FSG. Zāras federālās zemes valdība kā vienīgo akcionāru izvirzīja valdes un uzraudzības padomi. Sabiedrība vh Saar ir īpašnieks ne tikai uzņēmumam FSG, bet arī Hafenbetriebe Saarland GmbH (turpmāk “HSG”), kas ir vairāku Zāras federālās zemes ostu īpašnieks un operators.

| (22) | Uzņēmums
  FSBesitzG
  tika nodibināts 1997. gada 4. jūlijā kā sākotnējā FSG tiesību pārņēmējs. Tā mērķis bija “lidostas būvniecība, uzturēšana un noma un dalība uzņēmumā [FSBG]”. Zāras federālās zemes valdība izraudzījās uzraudzības padomi, bet par aviācijas nozari atbildīgā ministrija iecēla padomes priekšsēdētāju. Attiecībā uz balsstiesību izmantošanu FSBG akcionāru sapulcē uzņēmuma vadībai bija jāievēro Ekonomikas un finanšu ministrijas norādījumi. |
| --- | --- |

(22)

Uzņēmums
  FSBesitzG
  tika nodibināts 1997. gada 4. jūlijā kā sākotnējā FSG tiesību pārņēmējs. Tā mērķis bija “lidostas būvniecība, uzturēšana un noma un dalība uzņēmumā [FSBG]”. Zāras federālās zemes valdība izraudzījās uzraudzības padomi, bet par aviācijas nozari atbildīgā ministrija iecēla padomes priekšsēdētāju. Attiecībā uz balsstiesību izmantošanu FSBG akcionāru sapulcē uzņēmuma vadībai bija jāievēro Ekonomikas un finanšu ministrijas norādījumi.

| (23) | Uzņēmums
  FSBG
  tika dibināts 1997. gada 4. jūlijā. Tā mērķis bija Zārbrikenes lidostas apsaimniekošana. Uzņēmuma vadību iecēla ar akcionāru sapulces 75 % balsu vairākumu. Uzraudzības padomē darbojās desmit locekļi, no kuriem piecus iecēla attiecīgi Fraport AG un FSBesitzG. Kopš 2006. gada padomē bija seši locekļi, no kuriem divus iecēla Fraport AG un četrus – FSBesitzG. |
| --- | --- |

(23)

Uzņēmums
  FSBG
  tika dibināts 1997. gada 4. jūlijā. Tā mērķis bija Zārbrikenes lidostas apsaimniekošana. Uzņēmuma vadību iecēla ar akcionāru sapulces 75 % balsu vairākumu. Uzraudzības padomē darbojās desmit locekļi, no kuriem piecus iecēla attiecīgi Fraport AG un FSBesitzG. Kopš 2006. gada padomē bija seši locekļi, no kuriem divus iecēla Fraport AG un četrus – FSBesitzG.

| (24) | Uzņēmums
  FSG
  tika dibināts 2008. gada 30. augustā. Tā mērķis ir Zārbrikenes lidostas apsaimniekošana, sniedzot pakalpojumus civilajai aviācijai un ar to saistītajām blakus nozarēm. Valdes un uzraudzības padomes locekļus izvirza Zāras federālās zemes valdība. Uzraudzības padomes priekšsēdētāju ieceļ par aviāciju atbildīgā ministrija. |
| --- | --- |

(24)

Uzņēmums
  FSG
  tika dibināts 2008. gada 30. augustā. Tā mērķis ir Zārbrikenes lidostas apsaimniekošana, sniedzot pakalpojumus civilajai aviācijai un ar to saistītajām blakus nozarēm. Valdes un uzraudzības padomes locekļus izvirza Zāras federālās zemes valdība. Uzraudzības padomes priekšsēdētāju ieceļ par aviāciju atbildīgā ministrija.

2.2.   PASĀKUMI, UZ KURIEM ATTIECAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRA, UN FORMĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (25) | Komisija ir izmeklējusi vairākus pasākumus, kas saistīti ar Zārbrikenes lidostu. Komisija novērtēja, vai šie pasākumi ir valsts atbalsts un vai šādu valsts atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(25)

Komisija ir izmeklējusi vairākus pasākumus, kas saistīti ar Zārbrikenes lidostu. Komisija novērtēja, vai šie pasākumi ir valsts atbalsts un vai šādu valsts atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| (26) | Kā iespējams valsts atbalsts uzņēmumiem vh Saar, FSG un FSBesitzG tika izmeklēti šādi pasākumi:






  a) | Zāras federālās zemes finansējuma piešķiršana uzņēmumiem vh Saar, FSG un FSBesitzG; |
| --- | --- | --- |

(26)

Kā iespējams valsts atbalsts uzņēmumiem vh Saar, FSG un FSBesitzG tika izmeklēti šādi pasākumi:

a)

Zāras federālās zemes finansējuma piešķiršana uzņēmumiem vh Saar, FSG un FSBesitzG;

| b) | Zāras federālās zemes īstenota vairāku zemesgabalu nodošana uzņēmumam FSBesitzG; |
| --- | --- |

b)

Zāras federālās zemes īstenota vairāku zemesgabalu nodošana uzņēmumam FSBesitzG;

| c) | garantijas aizdevumiem, ko piešķīrusi Zāras federālā zeme par labu uzņēmumiem vh Saar un FSBesitzG. |
| --- | --- |

c)

garantijas aizdevumiem, ko piešķīrusi Zāras federālā zeme par labu uzņēmumiem vh Saar un FSBesitzG.

| (27) | Saistībā ar iespējamu valsts atbalstu uzņēmumam FSBG tika pētīts nomas līgums starp FSBesitzG un FSBG. |
| --- | --- |

(27)

Saistībā ar iespējamu valsts atbalstu uzņēmumam FSBG tika pētīts nomas līgums starp FSBesitzG un FSBG.

| (28) | Kā iespējams valsts atbalsts vairākām aviosabiedrībām, kas darbojas Zārbrikenes lidostā, tika izmeklēti šādi pasākumi:






  a) | atlaides, kas ieviestas 2007. gadā attiecībā uz aviosabiedrībām, kuras pirmo reizi uzsāk darbību Zārbrikenē, apkalpo jaunus maršrutus vai palielina pasažieru skaitu; |
| --- | --- | --- |

(28)

Kā iespējams valsts atbalsts vairākām aviosabiedrībām, kas darbojas Zārbrikenes lidostā, tika izmeklēti šādi pasākumi:

a)

atlaides, kas ieviestas 2007. gadā attiecībā uz aviosabiedrībām, kuras pirmo reizi uzsāk darbību Zārbrikenē, apkalpo jaunus maršrutus vai palielina pasažieru skaitu;

| b) | līgums par atbalstu darbības sākšanai, kas noslēgts starp uzņēmumu FSBesitzG un aviosabiedrību Cirrus Airlines; |
| --- | --- |

b)

līgums par atbalstu darbības sākšanai, kas noslēgts starp uzņēmumu FSBesitzG un aviosabiedrību Cirrus Airlines;

| c) | tirdzniecības nolīgums starp uzņēmumu FSG un aviosabiedrību Air Berlin. |
| --- | --- |

c)

tirdzniecības nolīgums starp uzņēmumu FSG un aviosabiedrību Air Berlin.

2.2.1.   UZŅĒMUMU VH SAAR, FSG UN FSBESITZG FINANSĒŠANA

Pasākuma sīks apraksts

| (29) | Sabiedrība vh Saar ir finansiāli saistīta ar savu meitasuzņēmumu – līdz 2008. gada 30. augustamFSBesitzG, bet pēc tam FSG –, izmantojot peļņas un zaudējumu nodošanas līgumu, tādēļ tā sedz visus zaudējumus, kas radušies minētajiem uzņēmumiem. Vienlaikus sabiedrība vh Saar saņēma peļņu, ko guva tās otrais meitasuzņēmums HSG, un tiešos kapitālieguldījumus no sava vienīgā akcionāra – Zāras federālās zemes. Šie līdzekļi nodrošināja, ka sabiedrībai vh Saar vienmēr bija līdzekļi, lai segtu FSBesitzG/FSG zaudējumus. Peļņas un zaudējumu nodošanas līgums 1997. gada 1. janvārī sākotnēji tika noslēgts starp sabiedrību vh Saar un FSBesitzG juridisko priekšteci – uzņēmumu FSG. Pēc uzņēmuma FSG atkārtotas nodibināšanas tas līgumā nomainīja uzņēmumu FSBesitzG. |
| --- | --- |

(29)

Sabiedrība vh Saar ir finansiāli saistīta ar savu meitasuzņēmumu – līdz 2008. gada 30. augustamFSBesitzG, bet pēc tam FSG –, izmantojot peļņas un zaudējumu nodošanas līgumu, tādēļ tā sedz visus zaudējumus, kas radušies minētajiem uzņēmumiem. Vienlaikus sabiedrība vh Saar saņēma peļņu, ko guva tās otrais meitasuzņēmums HSG, un tiešos kapitālieguldījumus no sava vienīgā akcionāra – Zāras federālās zemes. Šie līdzekļi nodrošināja, ka sabiedrībai vh Saar vienmēr bija līdzekļi, lai segtu FSBesitzG/FSG zaudējumus. Peļņas un zaudējumu nodošanas līgums 1997. gada 1. janvārī sākotnēji tika noslēgts starp sabiedrību vh Saar un FSBesitzG juridisko priekšteci – uzņēmumu FSG. Pēc uzņēmuma FSG atkārtotas nodibināšanas tas līgumā nomainīja uzņēmumu FSBesitzG.

| (30) | Uzņēmums FSBG, kas līdz 2008. gadam bija juridiski nošķirts no FSBesitzG, līdz 2006. gadam regulāri guva peļņu. Peļņa tika vai nu sadalīta akcionāriem (līdz 2007. gada 30. jūnijam – FSBesitzG un Fraport AG), un šajā gadījumā nākamā gada akcionāru bilancēs to administrēja kā ienākumus, vai no jauna ieguldīta. Bet 2007. gadā, pēc tam, kad FSBesitzG kļuva par FSBG vienīgo akcionāru, būtiskie gada zaudējumi tika segti, uzņēmumam FSBesitzG veicot attiecīgus kapitālieguldījumus. Tā kā FSBesitzG un FSBG apvienojās 2008. gada sākumā, apvienotie zaudējumi tagad bija jāsedz sabiedrībai vh Saar. |
| --- | --- |

(30)

Uzņēmums FSBG, kas līdz 2008. gadam bija juridiski nošķirts no FSBesitzG, līdz 2006. gadam regulāri guva peļņu. Peļņa tika vai nu sadalīta akcionāriem (līdz 2007. gada 30. jūnijam – FSBesitzG un Fraport AG), un šajā gadījumā nākamā gada akcionāru bilancēs to administrēja kā ienākumus, vai no jauna ieguldīta. Bet 2007. gadā, pēc tam, kad FSBesitzG kļuva par FSBG vienīgo akcionāru, būtiskie gada zaudējumi tika segti, uzņēmumam FSBesitzG veicot attiecīgus kapitālieguldījumus. Tā kā FSBesitzG un FSBG apvienojās 2008. gada sākumā, apvienotie zaudējumi tagad bija jāsedz sabiedrībai vh Saar.

| (31) | Kopš 2000. gada FSBesitzG/FSG zaudējumi un attiecīgie sabiedrības vh Saar veiktie kapitālieguldījumi, kuri finansēti no kapitālieguldījumiem, kas saņemti no Zāras federālās zemes un citiem ienākumiem, ir mainījušies šādi:

  3. tabula


  FSBesitzG/FSG zaudējumi gadā (EUR)








  Gads | FSBesitzG | FSG |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000. g. | –2 1 68  916 | |
| 2001. g. | –2 7 85  473 | |
| 2002. g. | –4 1 64  538 | |
| 2003. g. | –3 0 99  253 | |
| 2004. g. | –2 7 70  680 | |
| 2005. g. | –3 9 17  320 | |
| 2006. g. | –8 4 00  703 | |
| 2007. g. | –8 1 71  099 | |
| 2008. g. | | –4 5 48  264 |
| 2009. g. | | –9 3 06  512 |
| 2010. g. | | –8 8 05  707 |
| 2011. g. | | –1 0 0 65  522 |
| 2012. g. | | –1 8 4 49  926 |
| Kopā


  (2000.—2009. g.) | –4 9 3 32  758 |
| Kopā


  (2000.—2012. g.) | –8 6 6 53  913 |

(31)

Kopš 2000. gada FSBesitzG/FSG zaudējumi un attiecīgie sabiedrības vh Saar veiktie kapitālieguldījumi, kuri finansēti no kapitālieguldījumiem, kas saņemti no Zāras federālās zemes un citiem ienākumiem, ir mainījušies šādi:

3. tabula

FSBesitzG/FSG zaudējumi gadā (EUR)

Gads

FSBesitzG

FSG

2000. g.

–2 1 68  916

2001. g.

–2 7 85  473

2002. g.

–4 1 64  538

2003. g.

–3 0 99  253

2004. g.

–2 7 70  680

2005. g.

–3 9 17  320

2006. g.

–8 4 00  703

2007. g.

–8 1 71  099

2008. g.

–4 5 48  264

2009. g.

–9 3 06  512

2010. g.

–8 8 05  707

2011. g.

–1 0 0 65  522

2012. g.

–1 8 4 49  926

Kopā

(2000.—2009. g.)

–4 9 3 32  758

Kopā

(2000.—2012. g.)

–8 6 6 53  913

| (32) | Aplēstie FSG zaudējumi 2013. gadā sasniedz EUR 9 4 27  000. |
| --- | --- |

(32)

Aplēstie FSG zaudējumi 2013. gadā sasniedz EUR 9 4 27  000.

| (33) | Laikposmā no 2000. gada līdz 2012. gadam FSBesitzG/FSG rezultāts pirms procentiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas (EBITDA) ir mainījies šādi:

  4. tabula


  EBITDA rezultāts (EUR)
   (13)







  Gads | EBITDA |
| --- | --- | --- |
| 2000. g. (14) | 9 37  000 |
| 2001. g. (14) | –1 56  000 |
| 2002. g. (14) | –8 32  000 |
| 2003. g. (14) | 56  000 |
| 2004. g. (14) | 7 04  000 |
| 2005. g. (14) | –7 32  000 |
| 2006. g. (14) | –5 3 07  000 |
| 2007. g. (14) | –4 3 92  000 |
| 2008. g. | –1 8 40  000 |
| 2009. g. | –5 2 37  000 |
| 2010. g. | –5 2 37  000 |
| 2011. g. | –3 5 28  000 |
| 2012. g. | –4 9 37  700 |
| Kopā | –3 0 5 01  700 |

(33)

Laikposmā no 2000. gada līdz 2012. gadam FSBesitzG/FSG rezultāts pirms procentiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas (EBITDA) ir mainījies šādi:

4. tabula

EBITDA rezultāts (EUR)
   (13)

Gads

EBITDA

2000. g. (14)

9 37  000

2001. g. (14)

–1 56  000

2002. g. (14)

–8 32  000

2003. g. (14)

56  000

2004. g. (14)

7 04  000

2005. g. (14)

–7 32  000

2006. g. (14)

–5 3 07  000

2007. g. (14)

–4 3 92  000

2008. g.

–1 8 40  000

2009. g.

–5 2 37  000

2010. g.

–5 2 37  000

2011. g.

–3 5 28  000

2012. g.

–4 9 37  700

Kopā

–3 0 5 01  700

| (34) | Attiecībā uz 2013. gadu ir aplēsts, ka uzņēmuma FSG EBITDA atkal ir negatīvs, sasniedzot EUR –5 1 44  000. |
| --- | --- |

(34)

Attiecībā uz 2013. gadu ir aplēsts, ka uzņēmuma FSG EBITDA atkal ir negatīvs, sasniedzot EUR –5 1 44  000.

| (35) | Vācija uzskata, ka laikposmā no 2000. gada līdz 2009. gadam lielāko daļu izmaksu var pamatot ar veiktajiem ieguldījumiem infrastruktūrā un tās uzturēšanā, procentu maksājumiem par aizdevumiem, kas ņemti, lai finansētu ieguldījumus infrastruktūrā, un izdevumiem drošības/drošuma vajadzībām. Tiek apgalvots, ka kopējās izmaksas saistībā ar šīm darbībām sasniedz apmēram [...]. Tiek norādīts, ka šīs izmaksas nav saistītas ar lidostas pakalpojumu sniegšanu, bet ir radušās tikai no infrastruktūras izveides un ekspluatācijas.

  5. tabula


  Infrastruktūras un drošības/drošuma izmaksas 2000.–2009. gadā








  1. | Citi ieguldījumi infrastruktūrā | [...] |
| --- | --- | --- | --- |
| 2. | Citi ieguldījumi infrastruktūras uzturēšanā | [...] |
| | Citi ieguldījumi infrastruktūrā kopumā (1. un 2.) | [...] |
| 3. | Kopējās kapitāla izmaksas (15) | [...] |
| 4. | Ieguldījumi drošības/drošuma infrastruktūrā | [...] |
| 5. | Citi ieguldījumi drošībā/drošumā | [...] |
| | Ieguldījumi drošībā/drošumā kopumā (4. un 5.) | [...] |
| | Kopā (no 1. līdz 5.) | [...] |

(35)

Vācija uzskata, ka laikposmā no 2000. gada līdz 2009. gadam lielāko daļu izmaksu var pamatot ar veiktajiem ieguldījumiem infrastruktūrā un tās uzturēšanā, procentu maksājumiem par aizdevumiem, kas ņemti, lai finansētu ieguldījumus infrastruktūrā, un izdevumiem drošības/drošuma vajadzībām. Tiek apgalvots, ka kopējās izmaksas saistībā ar šīm darbībām sasniedz apmēram [...]. Tiek norādīts, ka šīs izmaksas nav saistītas ar lidostas pakalpojumu sniegšanu, bet ir radušās tikai no infrastruktūras izveides un ekspluatācijas.

5. tabula

Infrastruktūras un drošības/drošuma izmaksas 2000.–2009. gadā

1.

Citi ieguldījumi infrastruktūrā

[...]

2.

Citi ieguldījumi infrastruktūras uzturēšanā

[...]

Citi ieguldījumi infrastruktūrā kopumā (1. un 2.)

[...]

3.

Kopējās kapitāla izmaksas (15)

[...]

4.

Ieguldījumi drošības/drošuma infrastruktūrā

[...]

5.

Citi ieguldījumi drošībā/drošumā

[...]

Ieguldījumi drošībā/drošumā kopumā (4. un 5.)

[...]

Kopā (no 1. līdz 5.)

[...]

| (36) | Vācija (16) norāda, ka 2000.–2009. gada periodā tika veiktas šādas ieguldījumu un uzturēšanas darbības: |
| --- | --- |

(36)

Vācija (16) norāda, ka 2000.–2009. gada periodā tika veiktas šādas ieguldījumu un uzturēšanas darbības:

i)   Jauna termināļa ar palīgtelpām būvniecība 2000. gadā (neto izmaksas aptuveni [...])

| (37) | Vecā termināļa gada kapacitāte bija 3 90  000 pasažieru gadā (17). Šī kapacitāte pirmo reizi tika pārsniegta 1996. gadā. Šajā gadā pasažieru skaits Zārbrikenes lidostā sasniedza 3 95  000 pasažieru un turpināja pieaugt līdz 2000. gadam, kad tas sasniedza 4 84  566 pasažierus. Saskaņā ar Vācijas teikto vecais terminālis bieži tika pārslogots, jo īpaši galveno ceļošanas mēnešu laikā (vasaras periodā), un tas bija iemesls ilgākam gaidīšanas laikam, pārpildītām pasažieru zonām vai tam, ka pasažieriem bija jāgaida reisi ārpus termināļa. Turklāt vecais terminālis vairs neatbilda drošības prasībām. Jaunais terminālis ir aprīkots ar jaunu drošības sistēmu. Veco termināli tagad izmanto kā uzgaidīšanas un iekāpšanas zonu. |
| --- | --- |

(37)

Vecā termināļa gada kapacitāte bija 3 90  000 pasažieru gadā (17). Šī kapacitāte pirmo reizi tika pārsniegta 1996. gadā. Šajā gadā pasažieru skaits Zārbrikenes lidostā sasniedza 3 95  000 pasažieru un turpināja pieaugt līdz 2000. gadam, kad tas sasniedza 4 84  566 pasažierus. Saskaņā ar Vācijas teikto vecais terminālis bieži tika pārslogots, jo īpaši galveno ceļošanas mēnešu laikā (vasaras periodā), un tas bija iemesls ilgākam gaidīšanas laikam, pārpildītām pasažieru zonām vai tam, ka pasažieriem bija jāgaida reisi ārpus termināļa. Turklāt vecais terminālis vairs neatbilda drošības prasībām. Jaunais terminālis ir aprīkots ar jaunu drošības sistēmu. Veco termināli tagad izmanto kā uzgaidīšanas un iekāpšanas zonu.

ii)   Skrejceļa un drošības zonas ierīkošana 2009.–2010. gadā (neto izmaksas, tostarp elektrodarbu izmaksas, aptuveni [...])

| (38) | Laikposmā no 2009. gada līdz 2010. gadam tika īstenoti ar skrejceļu un drošības zonu saistīti pasākumi, kas ietvēra būvniecības un drošības pasākumus, kurus veica, lai palielinātu lidostas infrastruktūras drošību un padarītu to atbilstīgu spēkā esošajām drošības prasībām. Jo īpaši tika pielāgots skrejceļa gaismu izvietojums, lai atvieglotu signālu padevi pilotiem, uzstādītas skrejceļa apsardzes gaismas, kā arī tika pielāgota skrejceļa līkuma virskārta mūsdienīgu gaisa kuģu vajadzībām. |
| --- | --- |

(38)

Laikposmā no 2009. gada līdz 2010. gadam tika īstenoti ar skrejceļu un drošības zonu saistīti pasākumi, kas ietvēra būvniecības un drošības pasākumus, kurus veica, lai palielinātu lidostas infrastruktūras drošību un padarītu to atbilstīgu spēkā esošajām drošības prasībām. Jo īpaši tika pielāgots skrejceļa gaismu izvietojums, lai atvieglotu signālu padevi pilotiem, uzstādītas skrejceļa apsardzes gaismas, kā arī tika pielāgota skrejceļa līkuma virskārta mūsdienīgu gaisa kuģu vajadzībām.

iii)   Skrejceļa uzturēšana 2009. gadā (neto izmaksas aptuveni [...])

| (39) | Arī 2009.–2010. gadā skrejceļš tika uzturēts, lai nesabojātu gaisa kuģus, kas tika ekspluatēti lidostā. |
| --- | --- |

(39)

Arī 2009.–2010. gadā skrejceļš tika uzturēts, lai nesabojātu gaisa kuģus, kas tika ekspluatēti lidostā.

Formālas izmeklēšanas procedūras sākšanas pamatojums

Atbalsta esība

| (40) | Vispirms lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka Zāras federālās zemes īstenotā vh Saar finansēšana un sabiedrības vh Saar īstenotā FSBesitzG/FSG finansēšana bija saistīta ar valsts līdzekļu nodošanu vai nu tieši, vai tāpēc, ka Zāras federālā zeme pilnīgi kontrolēja sabiedrību vh Saar un tās attiecīgās darbības. Uzņēmumu FSBesitzG, FSGB un FSG, kā arī sabiedrības vh Saar pašas darbības, iespējams, uzskatāmas par saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

(40)

Vispirms lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka Zāras federālās zemes īstenotā vh Saar finansēšana un sabiedrības vh Saar īstenotā FSBesitzG/FSG finansēšana bija saistīta ar valsts līdzekļu nodošanu vai nu tieši, vai tāpēc, ka Zāras federālā zeme pilnīgi kontrolēja sabiedrību vh Saar un tās attiecīgās darbības. Uzņēmumu FSBesitzG, FSGB un FSG, kā arī sabiedrības vh Saar pašas darbības, iespējams, uzskatāmas par saimniecisko darbību.

| (41) | Lēmumā par procedūras sākšanu ir paskaidrots, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, šķiet, ka sabiedrība vh Saar pati nebija guvusi priekšrocību, jo tā acīmredzot pārskaitīja visus no Zāras federālās zemes saņemtos līdzekļus uzņēmumiem FSBesitzG/FSG. Vācijai tika lūgts sniegt sīkāku informāciju par to, vai sabiedrība vh Saar ir paturējusi jebkādus valsts līdzekļus, kas saņemti citam mērķim vai darbībai. Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz FSBesitzG/FSG tika norādīts, ka no vh Saar saņemtie līdzekļi samazināja izmaksas, kuras parasti lidostai būtu jāsedz, tādējādi sniedzot ekonomisku priekšrocību. |
| --- | --- |

(41)

Lēmumā par procedūras sākšanu ir paskaidrots, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, šķiet, ka sabiedrība vh Saar pati nebija guvusi priekšrocību, jo tā acīmredzot pārskaitīja visus no Zāras federālās zemes saņemtos līdzekļus uzņēmumiem FSBesitzG/FSG. Vācijai tika lūgts sniegt sīkāku informāciju par to, vai sabiedrība vh Saar ir paturējusi jebkādus valsts līdzekļus, kas saņemti citam mērķim vai darbībai. Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz FSBesitzG/FSG tika norādīts, ka no vh Saar saņemtie līdzekļi samazināja izmaksas, kuras parasti lidostai būtu jāsedz, tādējādi sniedzot ekonomisku priekšrocību.

| (42) | Pēc tam lēmumā par procedūras sākšanu tika novērtēts, vai, ņemot vērā Altmark judikatūru, finansēšanu varētu raksturot kā kompensāciju par vispārēju tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (VTNP). Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika norādīts, ka ceturtais Altmark kritērijs, iespējams, nav izpildīts. Konkrētāk tika norādīts, ka attiecībā uz lidostas darbību nekad nav rīkots konkurss, kā arī finansēšanas pamatā nav bijusi to izmaksu analīze, kas varētu būt radušās tipiskam uzņēmumam, kurš tiek pienācīgi pārvaldīts un kura rīcībā ir pietiekami līdzekļi. Tā kā Altmark kritēriji ir kumulatīvi, ar šo konstatējumu pietika, lai izdarītu sākotnējo secinājumu, ka saskaņā ar minēto judikatūru finansējumu nevar uzskatīt par VTNP kompensāciju. |
| --- | --- |

(42)

Pēc tam lēmumā par procedūras sākšanu tika novērtēts, vai, ņemot vērā Altmark judikatūru, finansēšanu varētu raksturot kā kompensāciju par vispārēju tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (VTNP). Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika norādīts, ka ceturtais Altmark kritērijs, iespējams, nav izpildīts. Konkrētāk tika norādīts, ka attiecībā uz lidostas darbību nekad nav rīkots konkurss, kā arī finansēšanas pamatā nav bijusi to izmaksu analīze, kas varētu būt radušās tipiskam uzņēmumam, kurš tiek pienācīgi pārvaldīts un kura rīcībā ir pietiekami līdzekļi. Tā kā Altmark kritēriji ir kumulatīvi, ar šo konstatējumu pietika, lai izdarītu sākotnējo secinājumu, ka saskaņā ar minēto judikatūru finansējumu nevar uzskatīt par VTNP kompensāciju.

| (43) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, nešķiet arī, ka šo finansējumu varētu attaisnot kā tādu, kas atbilst racionāla tirgus ekonomikas dalībnieka (TED) darbībai. Jo īpaši tika norādīts, ka Vācija nav iesniegusi ne uzņēmējdarbības plānu, ne arī kādu citu dokumentāciju, kas apliecinātu peļņas iespējamību. Gluži pretēji, arvien lielākie ikgadējie zaudējumi drīzāk norāda, ka lidosta nav dzīvotspējīga bez Zāras federālās zemes finansiālā atbalsta, kas tiek saņemts ar vh Saar starpniecību, bet tas varētu norādīt, ka lidosta ir finansiālās grūtībās nonācis uzņēmums. Tādēļ Komisija sākotnēji uzskatīja, ka vh Saar īstenotā lidostas finansēšana neatbilst TED kritērijam, un aicināja Vāciju sniegt piezīmes par lidostas finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(43)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, nešķiet arī, ka šo finansējumu varētu attaisnot kā tādu, kas atbilst racionāla tirgus ekonomikas dalībnieka (TED) darbībai. Jo īpaši tika norādīts, ka Vācija nav iesniegusi ne uzņēmējdarbības plānu, ne arī kādu citu dokumentāciju, kas apliecinātu peļņas iespējamību. Gluži pretēji, arvien lielākie ikgadējie zaudējumi drīzāk norāda, ka lidosta nav dzīvotspējīga bez Zāras federālās zemes finansiālā atbalsta, kas tiek saņemts ar vh Saar starpniecību, bet tas varētu norādīt, ka lidosta ir finansiālās grūtībās nonācis uzņēmums. Tādēļ Komisija sākotnēji uzskatīja, ka vh Saar īstenotā lidostas finansēšana neatbilst TED kritērijam, un aicināja Vāciju sniegt piezīmes par lidostas finansiālo stāvokli.

| (44) | Visbeidzot, tika atzīmēts, ka finansēšana ir selektīva un ka pasākums izkropļo vai draud izkropļot konkurenci un, ņemot vērā lidostas tiešo tuvumu vairākām lidostām citās dalībvalstīs, iespējams, ietekmē Savienības iekšējo tirdzniecību. Tādēļ Komisija ir izdarījusi sākotnējo secinājumu, ka šis finansējums patiešām ir valsts atbalsts atbilstīgi Līguma 107. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

(44)

Visbeidzot, tika atzīmēts, ka finansēšana ir selektīva un ka pasākums izkropļo vai draud izkropļot konkurenci un, ņemot vērā lidostas tiešo tuvumu vairākām lidostām citās dalībvalstīs, iespējams, ietekmē Savienības iekšējo tirdzniecību. Tādēļ Komisija ir izdarījusi sākotnējo secinājumu, ka šis finansējums patiešām ir valsts atbalsts atbilstīgi Līguma 107. panta 1. punktam.

Saderība

| (45) | Vispirms lēmumā par procedūras sākšanu tika apspriests, vai lidostas finansējums būtu kvalificējams kā saderīgs atbalsts atbilstīgi 2005. gada VTNP lēmumam (18). Tika norādīts, ka nebija pieejama informācija, kas pierādītu, ka bez lidostas attiecīgais reģions būtu tik izolēts, ka tā sociālā un ekonomiskā attīstība varētu tikt apdraudēta. Tā kā Zārbrikenes lidostas aptvēruma teritoriju varētu apkalpot arī citas lidostas attiecīgajā reģionā, Komisija ir sākotnēji secinājusi, ka Zārbrikenes lidostas darbības definēšana par VTNP atbilstīgi 2005. gada VTNP lēmumam ir acīmredzama kļūda. |
| --- | --- |

(45)

Vispirms lēmumā par procedūras sākšanu tika apspriests, vai lidostas finansējums būtu kvalificējams kā saderīgs atbalsts atbilstīgi 2005. gada VTNP lēmumam (18). Tika norādīts, ka nebija pieejama informācija, kas pierādītu, ka bez lidostas attiecīgais reģions būtu tik izolēts, ka tā sociālā un ekonomiskā attīstība varētu tikt apdraudēta. Tā kā Zārbrikenes lidostas aptvēruma teritoriju varētu apkalpot arī citas lidostas attiecīgajā reģionā, Komisija ir sākotnēji secinājusi, ka Zārbrikenes lidostas darbības definēšana par VTNP atbilstīgi 2005. gada VTNP lēmumam ir acīmredzama kļūda.

| (46) | Pēc tam lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka jebkurā gadījumā attiecībā uz lidostas pakalpojumu sniegšanu lidostai nebija pienācīgi uzticēts sniegt VTNP, ka nebija īsti skaidrs, vai finansējums ir piešķirts tikai lidostas pamatdarbībai, un ka iepriekš nebija noteikti kompensācijas parametri. Tādējādi Komisija ir izdarījusi sākotnējo secinājumu, ka finansējums neatbilst 2005. gada VTNP lēmuma nosacījumiem. |
| --- | --- |

(46)

Pēc tam lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka jebkurā gadījumā attiecībā uz lidostas pakalpojumu sniegšanu lidostai nebija pienācīgi uzticēts sniegt VTNP, ka nebija īsti skaidrs, vai finansējums ir piešķirts tikai lidostas pamatdarbībai, un ka iepriekš nebija noteikti kompensācijas parametri. Tādējādi Komisija ir izdarījusi sākotnējo secinājumu, ka finansējums neatbilst 2005. gada VTNP lēmuma nosacījumiem.

| (47) | Tika arī analizēts, vai ir izpildīti 2005. gada Aviācijas vadlīniju 4.2. iedaļā izklāstītie nosacījumi. Šie nosacījumi ir līdzīgi 2005. gada VTNP lēmumā iekļautajiem nosacījumiem. Pienācīga pilnvarojuma un tādu noteikumu trūkums, kas ierobežo finansējumu lidostas pamatdarbībai, cita starpā lika izdarīt sākotnējo secinājumu, ka finansējumu nevar uzskatīt par saderīgu atbilstīgi 2005. gada Aviācijas vadlīniju 4.2. iedaļai. |
| --- | --- |

(47)

Tika arī analizēts, vai ir izpildīti 2005. gada Aviācijas vadlīniju 4.2. iedaļā izklāstītie nosacījumi. Šie nosacījumi ir līdzīgi 2005. gada VTNP lēmumā iekļautajiem nosacījumiem. Pienācīga pilnvarojuma un tādu noteikumu trūkums, kas ierobežo finansējumu lidostas pamatdarbībai, cita starpā lika izdarīt sākotnējo secinājumu, ka finansējumu nevar uzskatīt par saderīgu atbilstīgi 2005. gada Aviācijas vadlīniju 4.2. iedaļai.

| (48) | Pēc tam lēmumā par procedūras sākšanu tika analizēts, vai finansējums ir saderīgs atbilstīgi 2005. gada Aviācijas vadlīniju 4.1. iedaļai. Tika norādīts, ka peļņas un zaudējumu nodošanas līgums netika īpaši izmantots infrastruktūras ieguldījumu finansēšanai, bet vienkārši visu to zaudējumu segšanai, kas radušies lidostas darbības rezultātā. Tika arī atzīmēts, ka šādam instrumentam diez vai varētu būt stimulējoša ietekme attiecībā uz ieguldījumiem, un norādīts, ka Vācija līdz 2020. gadam ir paredzējusi sasniegt tikai pozitīvu EBITDA, nevis pozitīvu kopējo rezultātu. Visbeidzot, tika uzskatīts, ka lidostas darbība negatīvi ietekmē tuvumā esošās Cveibrikenes lidostas darbību. Tādēļ Komisija pauda šaubas par finansējuma saderību atbilstīgi 2005. gada Aviācijas vadlīniju 4.1. iedaļai. |
| --- | --- |

(48)

Pēc tam lēmumā par procedūras sākšanu tika analizēts, vai finansējums ir saderīgs atbilstīgi 2005. gada Aviācijas vadlīniju 4.1. iedaļai. Tika norādīts, ka peļņas un zaudējumu nodošanas līgums netika īpaši izmantots infrastruktūras ieguldījumu finansēšanai, bet vienkārši visu to zaudējumu segšanai, kas radušies lidostas darbības rezultātā. Tika arī atzīmēts, ka šādam instrumentam diez vai varētu būt stimulējoša ietekme attiecībā uz ieguldījumiem, un norādīts, ka Vācija līdz 2020. gadam ir paredzējusi sasniegt tikai pozitīvu EBITDA, nevis pozitīvu kopējo rezultātu. Visbeidzot, tika uzskatīts, ka lidostas darbība negatīvi ietekmē tuvumā esošās Cveibrikenes lidostas darbību. Tādēļ Komisija pauda šaubas par finansējuma saderību atbilstīgi 2005. gada Aviācijas vadlīniju 4.1. iedaļai.

| (49) | Visbeidzot, lēmumā par procedūras sākšanu tika aplūkota finansējuma iespējamā saderība atbilstīgi Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (19). Vācijai tika lūgts precizēt, vai lidosta būtu uzskatāma par grūtībās nonākušu uzņēmumu un, ja tas tā ir, vai ir veikti pasākumi atbilstīgi Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(49)

Visbeidzot, lēmumā par procedūras sākšanu tika aplūkota finansējuma iespējamā saderība atbilstīgi Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (19). Vācijai tika lūgts precizēt, vai lidosta būtu uzskatāma par grūtībās nonākušu uzņēmumu un, ja tas tā ir, vai ir veikti pasākumi atbilstīgi Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm.

| (55) | Rezumējot iepriekš minēto, Komisija ir pieņēmusi sākotnējo nostāju, ka uzņēmumu vh Saar, FSBesitzG un FSG finansēšana, Zāras federālajai zemei piešķirot sabiedrībai vh Saar tiešas dotācijas, un vh Saar īstenotā kapitāla ieguldīšana uzņēmumos FSBesitzG/FSG ir valsts atbalsts. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tā arī pauda šaubas par šā atbalsta saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(55)

Rezumējot iepriekš minēto, Komisija ir pieņēmusi sākotnējo nostāju, ka uzņēmumu vh Saar, FSBesitzG un FSG finansēšana, Zāras federālajai zemei piešķirot sabiedrībai vh Saar tiešas dotācijas, un vh Saar īstenotā kapitāla ieguldīšana uzņēmumos FSBesitzG/FSG ir valsts atbalsts. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tā arī pauda šaubas par šā atbalsta saderību ar iekšējo tirgu.

2.2.2.   VAIRĀKU ZEMESGABALU NODOŠANA UZŅĒMUMAM FSBESITZG

Pasākuma sīks apraksts

| (51) | Kopš 1998. gada Vācija ir nodevusi lidostai vairākus zemesgabalus, kuru kopējā vērtība atbilstīgi Vācijas sniegtajai informācijai ir EUR 2 40  000. Tikai trīs no šiem zemesgabaliem tika nodoti pēc 2000. gada. Saskaņā ar Vācijas teikto šo zemesgabalu kopējā vērtība ir [...]. Divi zemesgabali tika nodoti [...] 2002. un 2003. gadā, bet vienu zemesgabalu lidosta nopirka 2004. gadā par [...]. |
| --- | --- |

(51)

Kopš 1998. gada Vācija ir nodevusi lidostai vairākus zemesgabalus, kuru kopējā vērtība atbilstīgi Vācijas sniegtajai informācijai ir EUR 2 40  000. Tikai trīs no šiem zemesgabaliem tika nodoti pēc 2000. gada. Saskaņā ar Vācijas teikto šo zemesgabalu kopējā vērtība ir [...]. Divi zemesgabali tika nodoti [...] 2002. un 2003. gadā, bet vienu zemesgabalu lidosta nopirka 2004. gadā par [...].

Formālas izmeklēšanas procedūras sākšanas pamatojums

Atbalsta esība

| (52) | Vispirms lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka valsts zemes nodošana ir valsts līdzekļu nodošana. Tā kā tikai kopš Aéroports de Paris sprieduma datuma (2000. gada 12. decembris) lidostas infrastruktūras ekspluatācija un būvniecība ir uzskatāmas par darbībām, uz kurām attiecas valsts atbalsta kontrole, un tikai tie zemes nodošanas gadījumi, kas ir notikuši pēc minētā datuma, ir būtiski valsts atbalsta analīzes veikšanai, Vācijai tika lūgts precizēt, kuri zemesgabali tika nodoti pēc 2000. gada un kāda bija to vērtība. Komisija konstatēja arī to, ka nodošana neatbilda TED kritērijam un bija selektīva, kā arī to pašu iemeslu dēļ, kas minēti attiecībā uz vispārējo finansējumu, izkropļoja konkurenci un ietekmēja Savienības iekšējo tirdzniecību. |
| --- | --- |

(52)

Vispirms lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka valsts zemes nodošana ir valsts līdzekļu nodošana. Tā kā tikai kopš Aéroports de Paris sprieduma datuma (2000. gada 12. decembris) lidostas infrastruktūras ekspluatācija un būvniecība ir uzskatāmas par darbībām, uz kurām attiecas valsts atbalsta kontrole, un tikai tie zemes nodošanas gadījumi, kas ir notikuši pēc minētā datuma, ir būtiski valsts atbalsta analīzes veikšanai, Vācijai tika lūgts precizēt, kuri zemesgabali tika nodoti pēc 2000. gada un kāda bija to vērtība. Komisija konstatēja arī to, ka nodošana neatbilda TED kritērijam un bija selektīva, kā arī to pašu iemeslu dēļ, kas minēti attiecībā uz vispārējo finansējumu, izkropļoja konkurenci un ietekmēja Savienības iekšējo tirdzniecību.

| (53) | Vācija apgalvoja, ka nodotā zeme vismaz daļēji bija vajadzīga drošības vai drošuma apsvērumu dēļ (piemēram, drošības nožogojuma būvniecībai), tādēļ šie pasākumi varētu nebūt valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Komisija lūdza Vāciju precizēt, kuri pasākumi ir tieši saistīti ar gaisa satiksmes drošību un suverēno prerogatīvu īstenošanu, un pauda šaubas par to, ka drošības nožogojuma būvniecības vienīgais mērķis bija garantēt drošu lidostas darbību, tādējādi iekļaujoties arī to izdevumu grupā, kas noteikti ir saistīti ar lidostas apsaimniekošanas saimniecisko darbību. Vācijai tika lūgts arī paskaidrot, vai publiskais finansējums, kas paredzēts valsts politikas kompetencē esošām darbībām, visām Vācijas lidostām tiek regulēts vienādi, vai arī dažām lidostām ir pašām jāsedz tās izmaksas, kuras citām lidostām sedz valsts. |
| --- | --- |

(53)

Vācija apgalvoja, ka nodotā zeme vismaz daļēji bija vajadzīga drošības vai drošuma apsvērumu dēļ (piemēram, drošības nožogojuma būvniecībai), tādēļ šie pasākumi varētu nebūt valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Komisija lūdza Vāciju precizēt, kuri pasākumi ir tieši saistīti ar gaisa satiksmes drošību un suverēno prerogatīvu īstenošanu, un pauda šaubas par to, ka drošības nožogojuma būvniecības vienīgais mērķis bija garantēt drošu lidostas darbību, tādējādi iekļaujoties arī to izdevumu grupā, kas noteikti ir saistīti ar lidostas apsaimniekošanas saimniecisko darbību. Vācijai tika lūgts arī paskaidrot, vai publiskais finansējums, kas paredzēts valsts politikas kompetencē esošām darbībām, visām Vācijas lidostām tiek regulēts vienādi, vai arī dažām lidostām ir pašām jāsedz tās izmaksas, kuras citām lidostām sedz valsts.

| (54) | Tādējādi lēmumā par procedūras sākšanu tika izdarīts sākotnējais secinājums, ka zemes nodošana ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(54)

Tādējādi lēmumā par procedūras sākšanu tika izdarīts sākotnējais secinājums, ka zemes nodošana ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

Saderība

| (55) | Lēmumā par procedūras sākšanu tika atgādināts, ka dalībvalstu atbildībā ir izskaidrot iespējamo saderības pamatojumu un pierādīt, ka attiecīgie nosacījumi ir izpildīti. Tika atzīmēts, ka Vācija nav iesniegusi nevienu argumentu par saderību, jo tā neuzskata, ka attiecīgās zemes nodošana ir valsts atbalsts. Komisija lūdza Vāciju paskaidrot, vai zemes nodošana varētu būt saderīga atbilstīgi Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. Komisija arī norādīja, ka, pamatojoties uz informāciju, kas bija pieejama lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas brīdī, tai bija šaubas par šā pasākuma saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(55)

Lēmumā par procedūras sākšanu tika atgādināts, ka dalībvalstu atbildībā ir izskaidrot iespējamo saderības pamatojumu un pierādīt, ka attiecīgie nosacījumi ir izpildīti. Tika atzīmēts, ka Vācija nav iesniegusi nevienu argumentu par saderību, jo tā neuzskata, ka attiecīgās zemes nodošana ir valsts atbalsts. Komisija lūdza Vāciju paskaidrot, vai zemes nodošana varētu būt saderīga atbilstīgi Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. Komisija arī norādīja, ka, pamatojoties uz informāciju, kas bija pieejama lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas brīdī, tai bija šaubas par šā pasākuma saderību ar iekšējo tirgu.

2.2.3.   GARANTIJAS AIZDEVUMIEM VH SAAR UN FSBESITZG LABĀ

Pasākuma sīks apraksts

| (56) | Zāras federālā zeme trīs reizes piešķīra garantiju uzņēmumam FSBesitzG (divas garantijas 1998. gadā un vienu garantiju 1999. gadā), ne reizi par to nesaņemot atlīdzību. Turklāt Zāras federālā zeme izdeva divas apstiprinājuma vēstules, lai nodrošinātu divus aizdevumus, ko saņēma vh Saar. Sabiedrība vh Saar nodeva šos aizdevumus uzņēmumam FSBesitzG.

  6. tabula


  Garantijas un apstiprinājuma vēstules









  Gads | Aizdevuma summa (EUR) | Aizdevuma termiņš | Atbalsta saņēmējs |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998. g. | [...] | 2017. gada 30. decembris | FSBesitzG |
| | [...] | 2017. gada 1. oktobris | FSBesitzG |
| 1999. g. | 1 1 4 53  000 | — | FSBesitzG |
| 2005. g. | 3 7 00  000 | 2021. gada 31. janvāris | vh Saar |
| 2006. g. | 1 0 0 00  000 | 2039. gada 31. augusts | vh Saar |

(56)

Zāras federālā zeme trīs reizes piešķīra garantiju uzņēmumam FSBesitzG (divas garantijas 1998. gadā un vienu garantiju 1999. gadā), ne reizi par to nesaņemot atlīdzību. Turklāt Zāras federālā zeme izdeva divas apstiprinājuma vēstules, lai nodrošinātu divus aizdevumus, ko saņēma vh Saar. Sabiedrība vh Saar nodeva šos aizdevumus uzņēmumam FSBesitzG.

6. tabula

Garantijas un apstiprinājuma vēstules

Gads

Aizdevuma summa (EUR)

Aizdevuma termiņš

Atbalsta saņēmējs

1998. g.

[...]

2017. gada 30. decembris

FSBesitzG

[...]

2017. gada 1. oktobris

FSBesitzG

1999. g.

1 1 4 53  000

—

FSBesitzG

2005. g.

3 7 00  000

2021. gada 31. janvāris

vh Saar

2006. g.

1 0 0 00  000

2039. gada 31. augusts

vh Saar

Formālas izmeklēšanas procedūras sākšanas pamatojums

Atbalsta esība

| (57) | Lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka to pašu iemeslu dēļ, kas minēti 52. apsvērumā, saistībā ar valsts atbalstu tika izvērtētas tikai pēc 2000. gada piešķirtās garantijas. Tobrīd pieejamās informācijas dēļ Komisija uzskatīja, ka garantija, kas attiecas uz aizdevumu EUR 1 1 4 53  000 apmērā, tika piešķirta pēc 2000. gada. Tā paskaidroja, ka, tā kā šā aizdevuma garantija, kā arī apstiprinājuma vēstules, kas sabiedrībai vh Saar izsniegtas par 2005. un 2006. gada aizdevumiem, sedz 100 % no aizdevumiem un tā kā Zāras federālā zeme nav saņēmusi nekādu atlīdzību par garantiju/apstiprinājuma vēstulēm, tās, iespējams, ir valsts atbalsts atbilstīgi Paziņojumam par garantijām (20). Attiecībā uz selektivitāti, konkurences izkropļošanu un ietekmi uz tirdzniecību tiek izmantoti tie paši apsvērumi, kas izklāstīti attiecībā uz FSBesitzG/FSG kopējo finansējumu, ko piešķīrusi sabiedrība vh Saar. |
| --- | --- |

(57)

Lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka to pašu iemeslu dēļ, kas minēti 52. apsvērumā, saistībā ar valsts atbalstu tika izvērtētas tikai pēc 2000. gada piešķirtās garantijas. Tobrīd pieejamās informācijas dēļ Komisija uzskatīja, ka garantija, kas attiecas uz aizdevumu EUR 1 1 4 53  000 apmērā, tika piešķirta pēc 2000. gada. Tā paskaidroja, ka, tā kā šā aizdevuma garantija, kā arī apstiprinājuma vēstules, kas sabiedrībai vh Saar izsniegtas par 2005. un 2006. gada aizdevumiem, sedz 100 % no aizdevumiem un tā kā Zāras federālā zeme nav saņēmusi nekādu atlīdzību par garantiju/apstiprinājuma vēstulēm, tās, iespējams, ir valsts atbalsts atbilstīgi Paziņojumam par garantijām (20). Attiecībā uz selektivitāti, konkurences izkropļošanu un ietekmi uz tirdzniecību tiek izmantoti tie paši apsvērumi, kas izklāstīti attiecībā uz FSBesitzG/FSG kopējo finansējumu, ko piešķīrusi sabiedrība vh Saar.

Saderība

| (58) | Lēmumā par procedūras sākšanu tika uzskatīts, ka aizdevuma garantija EUR 1 1 4 53  000 apmērā tika piešķirta pēc 2000. gada. Norādot, ka attiecīgais aizdevums izmantots, lai finansētu jauno termināļa ēku, lēmumā par procedūras sākšanu tika novērtēta garantijas saderība atbilstīgi 2005. gada Aviācijas vadlīniju 4.1. iedaļai. Tika izdarīts sākotnējais secinājums, kurā paustas šaubas par to, vai jaunais terminālis atbilst skaidri noteiktam sabiedrības interešu mērķim (jo nebija skaidrs, vai arī citas tuvākās lidostas nevar apkalpot Zārbrikenes lidostas aptvēruma teritoriju), vai terminālis ir vajadzīgs lidostas funkcionēšanai, vai prognozes par termināļa izmantošanu vidējā termiņā ir apmierinošas (jo Vācija nebija iesniegusi datus par to, kad lidosta kļūs rentabla), vai visiem lietotājiem ir vienlīdzīga un nediskriminējoša piekļuve infrastruktūrai (jo nebija skaidrs, vai visi saņēma tādas pašas priekšrocības kā Cirrus un Air Berlin) un, visbeidzot, vai termināļa ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(58)

Lēmumā par procedūras sākšanu tika uzskatīts, ka aizdevuma garantija EUR 1 1 4 53  000 apmērā tika piešķirta pēc 2000. gada. Norādot, ka attiecīgais aizdevums izmantots, lai finansētu jauno termināļa ēku, lēmumā par procedūras sākšanu tika novērtēta garantijas saderība atbilstīgi 2005. gada Aviācijas vadlīniju 4.1. iedaļai. Tika izdarīts sākotnējais secinājums, kurā paustas šaubas par to, vai jaunais terminālis atbilst skaidri noteiktam sabiedrības interešu mērķim (jo nebija skaidrs, vai arī citas tuvākās lidostas nevar apkalpot Zārbrikenes lidostas aptvēruma teritoriju), vai terminālis ir vajadzīgs lidostas funkcionēšanai, vai prognozes par termināļa izmantošanu vidējā termiņā ir apmierinošas (jo Vācija nebija iesniegusi datus par to, kad lidosta kļūs rentabla), vai visiem lietotājiem ir vienlīdzīga un nediskriminējoša piekļuve infrastruktūrai (jo nebija skaidrs, vai visi saņēma tādas pašas priekšrocības kā Cirrus un Air Berlin) un, visbeidzot, vai termināļa ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā Savienības interesēm.

| (59) | Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz 2005. un 2006. gada apstiprinājuma vēstulēm ir norādīts, ka Vācija nav paskaidrojusi, kādiem mērķiem attiecīgie aizdevumi ir izmantoti. Šā iemesla dēļ un tādēļ, ka Vācija neiesniedza argumentus par šo pasākumu saderību, Komisija ir izdarījusi sākotnējo secinājumu, ka ar šiem pasākumiem saistītais valsts atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(59)

Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz 2005. un 2006. gada apstiprinājuma vēstulēm ir norādīts, ka Vācija nav paskaidrojusi, kādiem mērķiem attiecīgie aizdevumi ir izmantoti. Šā iemesla dēļ un tādēļ, ka Vācija neiesniedza argumentus par šo pasākumu saderību, Komisija ir izdarījusi sākotnējo secinājumu, ka ar šiem pasākumiem saistītais valsts atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

2.2.4.   NOMAS LĪGUMS STARP FSBESITZG UN FSBG

Pasākuma sīks apraksts

| (60) | Pēc tam, kad 1997. gadā sākotnējais uzņēmums FSG tika sadalīts uzņēmumos FSBesitzG un FSBG, FSBG nomāja lidostas infrastruktūru no FSBesitzG. Saskaņā ar 1997. gada 7. jūlija nomas līgumu FSBG bija jāmaksā fiksēta summa gadā [...] apmērā un apgrozījuma nodoklis. FSBG un FSBesitzG2006. gada 3. augustā parakstīja jaunu nomas līgumu, kas piemērojams ar atpakaļejošu spēku no 2006. gada 1. jūlija. |
| --- | --- |

(60)

Pēc tam, kad 1997. gadā sākotnējais uzņēmums FSG tika sadalīts uzņēmumos FSBesitzG un FSBG, FSBG nomāja lidostas infrastruktūru no FSBesitzG. Saskaņā ar 1997. gada 7. jūlija nomas līgumu FSBG bija jāmaksā fiksēta summa gadā [...] apmērā un apgrozījuma nodoklis. FSBG un FSBesitzG2006. gada 3. augustā parakstīja jaunu nomas līgumu, kas piemērojams ar atpakaļejošu spēku no 2006. gada 1. jūlija.

| (61) | Saskaņā ar 2006. gada līgumu fiksētā ikgadējā nomas maksa tika noteikta [...] apmērā. Turklāt FSBG bija jāpārskaita konkrēta procentuālā daļa no gada peļņas [...]. |
| --- | --- |

(61)

Saskaņā ar 2006. gada līgumu fiksētā ikgadējā nomas maksa tika noteikta [...] apmērā. Turklāt FSBG bija jāpārskaita konkrēta procentuālā daļa no gada peļņas [...].

| (62) | Pamatojoties uz šiem līgumiem, FSBG par lidostas infrastruktūras nomu uzņēmumam FSBesitzG ir samaksājis šādas summas:

  7. tabula



  FSBG veiktie nomas maksājumi







  Gads | Nomas maksa |
| --- | --- | --- |
| 2000. g. | [...] |
| 2001. g. | [...] |
| 2002. g. | [...] |
| 2003.g. | [...] |
| 2004. g. | [...] |
| 2005. g. | [...] |
| 2006. g. | [...] |
| 2007. g. | [...] |

(62)

Pamatojoties uz šiem līgumiem, FSBG par lidostas infrastruktūras nomu uzņēmumam FSBesitzG ir samaksājis šādas summas:

7. tabula

FSBG veiktie nomas maksājumi

Gads

Nomas maksa

2000. g.

[...]

2001. g.

[...]

2002. g.

[...]

2003.g.

[...]

2004. g.

[...]

2005. g.

[...]

2006. g.

[...]

2007. g.

[...]

| (63) | Tā kā FSBG un FSBesitzG 2008. gada sākumā apvienojās, pēc minētā datuma nekādi papildu nomas maksājumi nebija jāveic. |
| --- | --- |

(63)

Tā kā FSBG un FSBesitzG 2008. gada sākumā apvienojās, pēc minētā datuma nekādi papildu nomas maksājumi nebija jāveic.

Formālas izmeklēšanas procedūras sākšanas pamatojums

Atbalsta esība

| (64) | Lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka starp FSBesitzG un FSBG, nevienai publiskai iestādei tieši neiesaistoties, tika noslēgts grozīts nomas līgums. Tomēr tika norādīts, ka FSBesitzG pilnībā pieder publiskām iestādēm (0,1 % pieder Zāras federālajai zemei tieši, bet 99,9 % pieder sabiedrībai vh Saar, kas pati 100 % pieder Zāras federālajai zemei) un tāpēc tas ir publisks uzņēmums. Tika arī norādīts, ka dažādo kontroles mehānismu dēļ Zāras federālajai zemei ir pilnīga kontrole pār FSBesitzG, un izdarīts sākotnējais secinājums, ka, ja nomas līgums piešķirtu FSBG priekšrocību, nodrošinot nomas likmes, kas ir zemākas par tirgus cenām, šī priekšrocība paredzētu valsts līdzekļu nodošanu un būtu attiecināma uz valsti. |
| --- | --- |

(64)

Lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka starp FSBesitzG un FSBG, nevienai publiskai iestādei tieši neiesaistoties, tika noslēgts grozīts nomas līgums. Tomēr tika norādīts, ka FSBesitzG pilnībā pieder publiskām iestādēm (0,1 % pieder Zāras federālajai zemei tieši, bet 99,9 % pieder sabiedrībai vh Saar, kas pati 100 % pieder Zāras federālajai zemei) un tāpēc tas ir publisks uzņēmums. Tika arī norādīts, ka dažādo kontroles mehānismu dēļ Zāras federālajai zemei ir pilnīga kontrole pār FSBesitzG, un izdarīts sākotnējais secinājums, ka, ja nomas līgums piešķirtu FSBG priekšrocību, nodrošinot nomas likmes, kas ir zemākas par tirgus cenām, šī priekšrocība paredzētu valsts līdzekļu nodošanu un būtu attiecināma uz valsti.

| (65) | Pēc tam lēmumā par procedūras sākšanu tika minēts, ka, sākot no 2000. gada, FSBG ir uzskatāms par iesaistītu saimnieciskajā darbībā un tādēļ ir uzņēmums. Laikā, kad tika pieņemts lēmums par procedūras sākšanu, Komisija nebija saņēmusi informāciju par nomas līgumiem, kas noslēgti pirms 2000. gada, un informāciju par to, vai nomas līgums, kas darbojās līdz 2006. gadam, tika grozīts pēc 2000. gada. Tāpēc līgums, kas bija spēkā līdz 2006. gadam, varētu būt pastāvošs atbalsts. Vācijai tika lūgts sniegt papildu informāciju par šo jautājumu. |
| --- | --- |

(65)

Pēc tam lēmumā par procedūras sākšanu tika minēts, ka, sākot no 2000. gada, FSBG ir uzskatāms par iesaistītu saimnieciskajā darbībā un tādēļ ir uzņēmums. Laikā, kad tika pieņemts lēmums par procedūras sākšanu, Komisija nebija saņēmusi informāciju par nomas līgumiem, kas noslēgti pirms 2000. gada, un informāciju par to, vai nomas līgums, kas darbojās līdz 2006. gadam, tika grozīts pēc 2000. gada. Tāpēc līgums, kas bija spēkā līdz 2006. gadam, varētu būt pastāvošs atbalsts. Vācijai tika lūgts sniegt papildu informāciju par šo jautājumu.

| (66) | Attiecībā uz jautājumu, vai nomas līgums piešķīra FSBG priekšrocību, lēmumā par procedūras sākšanu ir izklāstītas Komisijas šaubas par to, vai FSBG veiktie nomas maksājumi atbilst tirgus nosacījumiem. Komisija attiecīgi pieprasīja Vācijai visaptverošu informāciju par finanšu attiecībām starp FSBesitzG un FSBG, kā arī par nomas līguma noteikumiem un to ekonomisko pamatojumu. |
| --- | --- |

(66)

Attiecībā uz jautājumu, vai nomas līgums piešķīra FSBG priekšrocību, lēmumā par procedūras sākšanu ir izklāstītas Komisijas šaubas par to, vai FSBG veiktie nomas maksājumi atbilst tirgus nosacījumiem. Komisija attiecīgi pieprasīja Vācijai visaptverošu informāciju par finanšu attiecībām starp FSBesitzG un FSBG, kā arī par nomas līguma noteikumiem un to ekonomisko pamatojumu.

| (67) | Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, lēmumā par procedūras sākšanu tika izdarīts sākotnējais secinājums, ka FSBG veiktajos nomas maksājumos ir ietverts valsts atbalsta elements. |
| --- | --- |

(67)

Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, lēmumā par procedūras sākšanu tika izdarīts sākotnējais secinājums, ka FSBG veiktajos nomas maksājumos ir ietverts valsts atbalsta elements.

Saderība

| (68) | Lēmumā par procedūras sākšanu ir izdarīts sākotnējais secinājums, ka nomas maksājumi ietver valsts atbalstu, ar to saprotot darbības atbalstu, jo maksājumi, kas zemāki par tirgus cenām, samazināja darbības izmaksas, kuras FSBG bija jāsedz. Lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka šāds darbības atbalsts principā nav saderīgs ar iekšējo tirgu, un Vācijai tika lūgts precizēt, vai uz šo atbalstu varētu attiecināt Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes, vai arī iesniegt citus argumentus saderības pamatošanai. |
| --- | --- |

(68)

Lēmumā par procedūras sākšanu ir izdarīts sākotnējais secinājums, ka nomas maksājumi ietver valsts atbalstu, ar to saprotot darbības atbalstu, jo maksājumi, kas zemāki par tirgus cenām, samazināja darbības izmaksas, kuras FSBG bija jāsedz. Lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka šāds darbības atbalsts principā nav saderīgs ar iekšējo tirgu, un Vācijai tika lūgts precizēt, vai uz šo atbalstu varētu attiecināt Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes, vai arī iesniegt citus argumentus saderības pamatošanai.

2.2.5.   ATLAIDES AVIOSABIEDRĪBĀM

Pasākuma sīks apraksts

| (69) | Līdz 2007. gadam Zārbrikenes lidostas cenrādī aviosabiedrībām nebija paredzētas nekādas atlaides. Uzņēmums FSBG2007. gada 1. aprīlī ieviesa jaunu cenrādi, kurā bija paredzēta virkne atlaižu tām aviosabiedrībām, kas atbilda konkrētiem nosacījumiem. Pēc abu uzņēmumu apvienošanās šo cenrādi pieņēma arī FSBesitzG/FSG. |
| --- | --- |

(69)

Līdz 2007. gadam Zārbrikenes lidostas cenrādī aviosabiedrībām nebija paredzētas nekādas atlaides. Uzņēmums FSBG2007. gada 1. aprīlī ieviesa jaunu cenrādi, kurā bija paredzēta virkne atlaižu tām aviosabiedrībām, kas atbilda konkrētiem nosacījumiem. Pēc abu uzņēmumu apvienošanās šo cenrādi pieņēma arī FSBesitzG/FSG.

| (70) | Lidostas 2007. gada cenrādī tika ieviestas trīs veidu atlaides (pirmās divas atlaides nevarēja apvienot, savukārt trešo varēja pieskaitīt jebkurai citai saņemtai atlaidei):






  a) | atlaides jaunām aviosabiedrībām – aviosabiedrībām, kas Zārbrikenes lidostā darbojas pirmo reizi, tika piedāvāts samazināt gaisa kuģu pārvietošanās, pacelšanās/nolaišanās un pasažieru maksu par 50 % pirmajā gadā, 30 % otrajā gadā un 20 % trešajā gadā; |
| --- | --- | --- |

(70)

Lidostas 2007. gada cenrādī tika ieviestas trīs veidu atlaides (pirmās divas atlaides nevarēja apvienot, savukārt trešo varēja pieskaitīt jebkurai citai saņemtai atlaidei):

a)

atlaides jaunām aviosabiedrībām – aviosabiedrībām, kas Zārbrikenes lidostā darbojas pirmo reizi, tika piedāvāts samazināt gaisa kuģu pārvietošanās, pacelšanās/nolaišanās un pasažieru maksu par 50 % pirmajā gadā, 30 % otrajā gadā un 20 % trešajā gadā;

| b) | atlaides jauniem galamērķiem – atlaides tādā pašā apjomā un par tādu pašu maksu tika piedāvātas aviosabiedrībām, kas apkalpo jaunus galamērķus, proti, galamērķus, kas nebija apkalpoti vismaz iepriekšējo 12 mēnešu laikā; |
| --- | --- |

b)

atlaides jauniem galamērķiem – atlaides tādā pašā apjomā un par tādu pašu maksu tika piedāvātas aviosabiedrībām, kas apkalpo jaunus galamērķus, proti, galamērķus, kas nebija apkalpoti vismaz iepriekšējo 12 mēnešu laikā;

| c) | atlīdzība par pasažieru skaita pieaugumu – aviosabiedrības, kuras pārvadā 60  000–1 00  000 pasažierus vai vairāk nekā 1 00  000 pasažierus viena kalendārā gada laikā, saņēma atlīdzību attiecīgi 5 % vai 10 % apmērā no pasažieru maksas, ko tās samaksāja minētajā gadā. |
| --- | --- |

c)

atlīdzība par pasažieru skaita pieaugumu – aviosabiedrības, kuras pārvadā 60  000–1 00  000 pasažierus vai vairāk nekā 1 00  000 pasažierus viena kalendārā gada laikā, saņēma atlīdzību attiecīgi 5 % vai 10 % apmērā no pasažieru maksas, ko tās samaksāja minētajā gadā.

Formālas izmeklēšanas procedūras sākšanas pamatojums

Atbalsta esība

| (71) | Lēmumā par procedūras sākšanu tika uzskatīts, ka jauno cenrādi 2007. gada 1. aprīlī pieņēma FSBesitzG. Pamatojoties uz iepriekš minēto, lēmumā par procedūras sākšanu tika atgādināts, ka pilnīgās kontroles dēļ, kas publiskajām iestādēm bija pār FSBesitzG, šā jaunā cenrāža ieviešana ir attiecināma uz valsti. Tā kā cenrādī ir iekļautas maksas, kas zemākas par tirgus cenām, tad cenrādis ir saistīts ar to valsts līdzekļu nodošanu, kuri attiecināmi uz valsti. |
| --- | --- |

(71)

Lēmumā par procedūras sākšanu tika uzskatīts, ka jauno cenrādi 2007. gada 1. aprīlī pieņēma FSBesitzG. Pamatojoties uz iepriekš minēto, lēmumā par procedūras sākšanu tika atgādināts, ka pilnīgās kontroles dēļ, kas publiskajām iestādēm bija pār FSBesitzG, šā jaunā cenrāža ieviešana ir attiecināma uz valsti. Tā kā cenrādī ir iekļautas maksas, kas zemākas par tirgus cenām, tad cenrādis ir saistīts ar to valsts līdzekļu nodošanu, kuri attiecināmi uz valsti.

| (72) | Vācija norādīja, ka šīs atlaides rosināja ekonomiski apsvērumi un ka tās atbilst TED kritērijam. Tomēr lēmumā par procedūras sākšanu tika uzsvērts, ka Vācija līdz šim nav sniegusi pietiekamu informāciju, lai Komisija varētu pilnībā izvērtēt šo apgalvojumu. Tāpēc Vācijai tika lūgts sniegt visaptverošu informāciju par lidostas izmaksām un ienākumiem, jo īpaši par tiem, kas saistīti ar pasažieru komerciālo aviopārvadāšanu. Turklāt Komisija vēlējās noskaidrot, vai cenrādis aviosabiedrību vidū tika piemērots bez diskriminācijas. |
| --- | --- |

(72)

Vācija norādīja, ka šīs atlaides rosināja ekonomiski apsvērumi un ka tās atbilst TED kritērijam. Tomēr lēmumā par procedūras sākšanu tika uzsvērts, ka Vācija līdz šim nav sniegusi pietiekamu informāciju, lai Komisija varētu pilnībā izvērtēt šo apgalvojumu. Tāpēc Vācijai tika lūgts sniegt visaptverošu informāciju par lidostas izmaksām un ienākumiem, jo īpaši par tiem, kas saistīti ar pasažieru komerciālo aviopārvadāšanu. Turklāt Komisija vēlējās noskaidrot, vai cenrādis aviosabiedrību vidū tika piemērots bez diskriminācijas.

| (73) | Nobeigumā lēmumā par procedūras sākšanu tika paustas bažas par to, vai atlaides, kas cenrādī iekļautas no 2007. gada 1. aprīļa, var tikt attaisnotas, pamatojoties uz TED kritēriju, un norādīts, ka tāpēc nevar izslēgt, ka attiecīgās aviosabiedrības ir saņēmušas priekšrocību. Tā kā šīs atlaides var arī izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, Komisija ir izdarījusi sākotnējo secinājumu, ka atlaides ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(73)

Nobeigumā lēmumā par procedūras sākšanu tika paustas bažas par to, vai atlaides, kas cenrādī iekļautas no 2007. gada 1. aprīļa, var tikt attaisnotas, pamatojoties uz TED kritēriju, un norādīts, ka tāpēc nevar izslēgt, ka attiecīgās aviosabiedrības ir saņēmušas priekšrocību. Tā kā šīs atlaides var arī izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, Komisija ir izdarījusi sākotnējo secinājumu, ka atlaides ir valsts atbalsts.

Saderība

| (74) | Lēmumā par procedūras sākšanu tika novērtēts, vai atlaides var klasificēt kā saderīgu atbalstu darbības sākšanai atbilstīgi 2005. gada Aviācijas vadlīniju 5. iedaļai. Veicot novērtējumu, Komisija pauda šaubas par to, vai ir izpildīti nosacījumi attiecībā uz darbības sākšanas atbalsta saderību. |
| --- | --- |

(74)

Lēmumā par procedūras sākšanu tika novērtēts, vai atlaides var klasificēt kā saderīgu atbalstu darbības sākšanai atbilstīgi 2005. gada Aviācijas vadlīniju 5. iedaļai. Veicot novērtējumu, Komisija pauda šaubas par to, vai ir izpildīti nosacījumi attiecībā uz darbības sākšanas atbalsta saderību.

| (75) | Jo īpaši lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka:






  a) | nav skaidrs, vai atlaide par pasažieru skaita pieaugumu atbilst 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta c) apakšpunkta nosacījumiem, jo tā neietver prasību par jaunu maršrutu vai reisu biežumu; |
| --- | --- | --- |

(75)

Jo īpaši lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka:

a)

nav skaidrs, vai atlaide par pasažieru skaita pieaugumu atbilst 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta c) apakšpunkta nosacījumiem, jo tā neietver prasību par jaunu maršrutu vai reisu biežumu;

| b) | nav skaidrs, vai atlaide par pasažieru skaita pieaugumu atbilst 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta d) apakšpunkta nosacījumiem, jo tā netiek pakāpeniski samazināta un noteikta uz ierobežotu laiku; |
| --- | --- |

b)

nav skaidrs, vai atlaide par pasažieru skaita pieaugumu atbilst 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta d) apakšpunkta nosacījumiem, jo tā netiek pakāpeniski samazināta un noteikta uz ierobežotu laiku;

| c) | nav skaidrs, vai visas atlaides atbilst 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta f) apakšpunkta nosacījumiem, jo aviosabiedrībām nav paredzēts pienākums atmaksāt jebkuru no saņemtajām atlaidēm, ja tās darbojas Zārbrikenes lidostā vismaz trīs gadus; |
| --- | --- |

c)

nav skaidrs, vai visas atlaides atbilst 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta f) apakšpunkta nosacījumiem, jo aviosabiedrībām nav paredzēts pienākums atmaksāt jebkuru no saņemtajām atlaidēm, ja tās darbojas Zārbrikenes lidostā vismaz trīs gadus;

| d) | nav skaidrs, vai atlaides par jauniem maršrutiem un jaunām aviosabiedrībām atbilst 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta g) apakšpunkta nosacījumiem, jo tās nav atkarīgas no pasažieru skaita; |
| --- | --- |

d)

nav skaidrs, vai atlaides par jauniem maršrutiem un jaunām aviosabiedrībām atbilst 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta g) apakšpunkta nosacījumiem, jo tās nav atkarīgas no pasažieru skaita;

| e) | nav skaidrs, vai vismaz atlaide par pasažieru skaita pieaugumu atbilst 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta i) apakšpunkta nosacījumiem, jo tā neietver prasību par iepriekš izstrādātu uzņēmējdarbības plānu; |
| --- | --- |

e)

nav skaidrs, vai vismaz atlaide par pasažieru skaita pieaugumu atbilst 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta i) apakšpunkta nosacījumiem, jo tā neietver prasību par iepriekš izstrādātu uzņēmējdarbības plānu;

| f) | nav skaidrs, vai visas atlaides atbilst 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta j) apakšpunkta nosacījumiem, jo nav izpildīta prasība par informācijas publicēšanu; |
| --- | --- |

f)

nav skaidrs, vai visas atlaides atbilst 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta j) apakšpunkta nosacījumiem, jo nav izpildīta prasība par informācijas publicēšanu;

| g) | nav skaidrs, vai visas atlaides atbilst 2005. gada Aviācijas vadlīniju 80. punkta nosacījumiem, jo nav skaidrs, vai tās var apvienot, jo izrādās, ka vismaz atlaidi par pasažieru skaita pieauguma var apvienot ar pārējām divām atlaidēm. |
| --- | --- |

g)

nav skaidrs, vai visas atlaides atbilst 2005. gada Aviācijas vadlīniju 80. punkta nosacījumiem, jo nav skaidrs, vai tās var apvienot, jo izrādās, ka vismaz atlaidi par pasažieru skaita pieauguma var apvienot ar pārējām divām atlaidēm.

| (76) | Tā kā kumulatīvie nosacījumi attiecībā uz saderīgu atbalstu darbības sākšanai, šķiet, nav izpildīti un saderībai nav cita pamatojuma, Komisija ir izdarījusi sākotnējo secinājumu, ka atlaides ir nesaderīgs valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(76)

Tā kā kumulatīvie nosacījumi attiecībā uz saderīgu atbalstu darbības sākšanai, šķiet, nav izpildīti un saderībai nav cita pamatojuma, Komisija ir izdarījusi sākotnējo secinājumu, ka atlaides ir nesaderīgs valsts atbalsts.

2.2.6.   AVIOSABIEDRĪBAI CIRRUS AIRLINES PIEŠĶIRTAIS ATBALSTS DARBĪBAS SĀKŠANAI

Pasākuma sīks apraksts

| (77) | FSBesitzG2005. gada 27. janvārī parakstīja darbības sākšanas līgumu uz vienu gadu ar Cirrus Airlines Luftfahrtgesellschaft mbH (Cirrus). Līguma mērķis bija palielināt pasažieru skaitu maršrutā [...]. Līgumā bija norādīts, ka pasažieru pieaugums iespējams tikai tad, ja biļešu cenas tiks samazinātas tik būtiski, ka Cirrus kļūs pievilcīgs pasažieriem. Tajā arī paskaidrots, ka sākuma posmā šis projekts varētu ciest lielus zaudējumus. Tāpēc lidosta bija gatava atbalstīt projektu ar sākuma finansējumu. |
| --- | --- |

(77)

FSBesitzG2005. gada 27. janvārī parakstīja darbības sākšanas līgumu uz vienu gadu ar Cirrus Airlines Luftfahrtgesellschaft mbH (Cirrus). Līguma mērķis bija palielināt pasažieru skaitu maršrutā [...]. Līgumā bija norādīts, ka pasažieru pieaugums iespējams tikai tad, ja biļešu cenas tiks samazinātas tik būtiski, ka Cirrus kļūs pievilcīgs pasažieriem. Tajā arī paskaidrots, ka sākuma posmā šis projekts varētu ciest lielus zaudējumus. Tāpēc lidosta bija gatava atbalstīt projektu ar sākuma finansējumu.

| (78) | Lidojumus tika paredzēts sākt 2005. gada 29. martā. Līgums pamatojās uz uzņēmējdarbības plānu, kurā norādīts pasažieru skaits un vidējā neto peļņa. Līgumā bija noteikts arī izmantojamā gaisa kuģa tips. |
| --- | --- |

(78)

Lidojumus tika paredzēts sākt 2005. gada 29. martā. Līgums pamatojās uz uzņēmējdarbības plānu, kurā norādīts pasažieru skaits un vidējā neto peļņa. Līgumā bija noteikts arī izmantojamā gaisa kuģa tips.

| (79) | Līgumā aviosabiedrības Cirrus pienākumos ietilpa nodrošināt regulārus lidojumus starp Zārbrikeni un [...], veicot [...] lidojumus [...] dienas nedēļā, [...] lidojumus [...]. Līgumā bija nepārprotami norādīts, ka Cirrus [...]. Pēc tam līgums tika pagarināts, vairākas reizes grozīts un galu galā izbeigts 2006. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(79)

Līgumā aviosabiedrības Cirrus pienākumos ietilpa nodrošināt regulārus lidojumus starp Zārbrikeni un [...], veicot [...] lidojumus [...] dienas nedēļā, [...] lidojumus [...]. Līgumā bija nepārprotami norādīts, ka Cirrus [...]. Pēc tam līgums tika pagarināts, vairākas reizes grozīts un galu galā izbeigts 2006. gada 31. decembrī.

| (80) | Atlīdzība, kas jāmaksā atbilstīgi līgumam, tika aprēķināta saskaņā ar šādu formulu:





  [...] |
| --- | --- |

(80)

Atlīdzība, kas jāmaksā atbilstīgi līgumam, tika aprēķināta saskaņā ar šādu formulu:

[...]

Līguma darbības laikā FSBesitzG izmaksāja Cirrus šādas gada atlīdzības summas:

8. tabula

Maksājumi aviosabiedrībai Cirrus Airlines

| Gads | Neto atlīdzība | Bruto atlīdzība |
| --- | --- | --- |
| 2005. g. | [...] | [...] |
| 2006. g. | [...] | [...] |

Gads

Neto atlīdzība

Bruto atlīdzība

2005. g.

[...]

[...]

2006. g.

[...]

[...]

Formālas izmeklēšanas procedūras sākšanas pamatojums

Atbalsta esība

| (81) | Vispirms lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka uzņēmuma FSBesitzG lēmums paredz valsts līdzekļu nodošanu un ir attiecināms uz valsti. Aviosabiedrība Cirrus nepārprotami arī ir uzņēmums, kas veic saimniecisko darbību. Pēc tam tika uzdots jautājums par to, vai līgums piešķir aviosabiedrībai Cirrus priekšrocību, ko citādi tā nevarētu iegūt tirgū. Tā kā Vācija nav sniegusi nekādus paskaidrojumus par to, kāpēc līgums tika noslēgts, tika lūgts precizēt, vai tā uzskata, ka FSBesitzG, noslēdzot līgumu, rīkojās kā racionāls TED, un, ja tas tā ir, iesniegt dokumentus, kas pamato šo viedokli. |
| --- | --- |

(81)

Vispirms lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka uzņēmuma FSBesitzG lēmums paredz valsts līdzekļu nodošanu un ir attiecināms uz valsti. Aviosabiedrība Cirrus nepārprotami arī ir uzņēmums, kas veic saimniecisko darbību. Pēc tam tika uzdots jautājums par to, vai līgums piešķir aviosabiedrībai Cirrus priekšrocību, ko citādi tā nevarētu iegūt tirgū. Tā kā Vācija nav sniegusi nekādus paskaidrojumus par to, kāpēc līgums tika noslēgts, tika lūgts precizēt, vai tā uzskata, ka FSBesitzG, noslēdzot līgumu, rīkojās kā racionāls TED, un, ja tas tā ir, iesniegt dokumentus, kas pamato šo viedokli.

| (82) | Lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka lēmuma pieņemšanas laikā Komisija nav saņēmusi nekādas norādes par to, ka Vācija ir salīdzinājusi paredzamās izmaksas un ienākumus, kas izriet no šā līguma. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika sākotnēji secināts, ka līgums ar Cirrus ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(82)

Lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka lēmuma pieņemšanas laikā Komisija nav saņēmusi nekādas norādes par to, ka Vācija ir salīdzinājusi paredzamās izmaksas un ienākumus, kas izriet no šā līguma. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika sākotnēji secināts, ka līgums ar Cirrus ir valsts atbalsts.

Saderība

| (83) | Lēmumā par procedūras sākšanu tika novērtēts, vai līgumu ar aviosabiedrību Cirrus var klasificēt kā saderīgu atbalstu darbības sākšanai atbilstīgi 2005. gada Aviācijas vadlīniju 5. iedaļai. Savā novērtējumā Komisija pauda šaubas par to, vai ir izpildīti konkrētie nosacījumi attiecībā uz saderīgu atbalstu darbības sākšanai. |
| --- | --- |

(83)

Lēmumā par procedūras sākšanu tika novērtēts, vai līgumu ar aviosabiedrību Cirrus var klasificēt kā saderīgu atbalstu darbības sākšanai atbilstīgi 2005. gada Aviācijas vadlīniju 5. iedaļai. Savā novērtējumā Komisija pauda šaubas par to, vai ir izpildīti konkrētie nosacījumi attiecībā uz saderīgu atbalstu darbības sākšanai.

| (84) | Jo īpaši lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka līgumā ar aviosabiedrību Cirrus acīmredzami nav ievēroti šādi nosacījumi:






  a) | 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta c) apakšpunkts, jo acīmredzami aviosabiedrības Cirrus maršruts starp Zārbrikeni un [...] jau pastāvēja, kā arī nav sniegta informācija par jauno reisu biežumu, kas varētu palielināt pasažieru skaitu; |
| --- | --- | --- |

(84)

Jo īpaši lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka līgumā ar aviosabiedrību Cirrus acīmredzami nav ievēroti šādi nosacījumi:

a)

2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta c) apakšpunkts, jo acīmredzami aviosabiedrības Cirrus maršruts starp Zārbrikeni un [...] jau pastāvēja, kā arī nav sniegta informācija par jauno reisu biežumu, kas varētu palielināt pasažieru skaitu;

| b) | 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta d) apakšpunkts, jo līgumā nav ietverti nosacījumi par tā darbības pakāpenisku samazināšanos vai reāli termiņa ierobežojumi, ņemot vērā, ka vairākas reizes tas tika pagarināts, un tāpēc nav skaidrs, vai Cirrus ir pierādījis maršruta ilgtermiņa rentabilitāti; |
| --- | --- |

b)

2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta d) apakšpunkts, jo līgumā nav ietverti nosacījumi par tā darbības pakāpenisku samazināšanos vai reāli termiņa ierobežojumi, ņemot vērā, ka vairākas reizes tas tika pagarināts, un tāpēc nav skaidrs, vai Cirrus ir pierādījis maršruta ilgtermiņa rentabilitāti;

| c) | 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta e) apakšpunkts, jo līgumā nav ierobežots atbalsts darbības sākšanas papildu izmaksām; |
| --- | --- |

c)

2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta e) apakšpunkts, jo līgumā nav ierobežots atbalsts darbības sākšanas papildu izmaksām;

| d) | 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta f) apakšpunkta pirmā daļa, jo līgumam nav noteikts beigu termiņš un ierobežots atbalsta apjoms, ņemot vērā izmaksas; |
| --- | --- |

d)

2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta f) apakšpunkta pirmā daļa, jo līgumam nav noteikts beigu termiņš un ierobežots atbalsta apjoms, ņemot vērā izmaksas;

| e) | 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta f) apakšpunkta trešā daļa, jo nav skaidrs, vai laiks, līdz kuram atbalsts piešķirts aviosabiedrībai Cirrus, ir ievērojami mazāks par periodu, kurā Cirrus ir apņēmies darboties Zārbrikenē; |
| --- | --- |

e)

2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta f) apakšpunkta trešā daļa, jo nav skaidrs, vai laiks, līdz kuram atbalsts piešķirts aviosabiedrībai Cirrus, ir ievērojami mazāks par periodu, kurā Cirrus ir apņēmies darboties Zārbrikenē;

| f) | 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta g) apakšpunkts, jo atbalsts, šķiet, ir saistīts ar pārvadāto pasažieru skaita pieaugumu; |
| --- | --- |

f)

2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta g) apakšpunkts, jo atbalsts, šķiet, ir saistīts ar pārvadāto pasažieru skaita pieaugumu;

| g) | 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta h) apakšpunkts, jo nav skaidrs, vai līgums ir publicēts pirms tā noslēgšanas un padarīts pieejams citām aviosabiedrībām; |
| --- | --- |

g)

2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta h) apakšpunkts, jo nav skaidrs, vai līgums ir publicēts pirms tā noslēgšanas un padarīts pieejams citām aviosabiedrībām;

| h) | 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta i) apakšpunkts, jo nav skaidrs, vai uzņēmumam FSBetriebG ir pieejams Cirrus uzņēmējdarbības plāns un vai lidosta ir pētījusi atbalsta ietekmi uz konkurējošiem maršrutiem; |
| --- | --- |

h)

2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta i) apakšpunkts, jo nav skaidrs, vai uzņēmumam FSBetriebG ir pieejams Cirrus uzņēmējdarbības plāns un vai lidosta ir pētījusi atbalsta ietekmi uz konkurējošiem maršrutiem;

| i) | 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta j) apakšpunkts, jo acīmredzot nav publicēts vajadzīgais subsidēto maršrutu saraksts; |
| --- | --- |

i)

2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta j) apakšpunkts, jo acīmredzot nav publicēts vajadzīgais subsidēto maršrutu saraksts;

| j) | 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta k) apakšpunkts, jo nav skaidrs, vai Vācija ir ieviesusi paredzēto prasību mehānismu; |
| --- | --- |

j)

2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta k) apakšpunkts, jo nav skaidrs, vai Vācija ir ieviesusi paredzēto prasību mehānismu;

| k) | 2005. gada Aviācijas vadlīniju 80. punkts, jo izrādās, ka aviosabiedrība Cirrus ir apvienojusi līgumos paredzēto atbalstu ar atbalstu, kas paredzēts 2007. gada cenrādī. |
| --- | --- |

k)

2005. gada Aviācijas vadlīniju 80. punkts, jo izrādās, ka aviosabiedrība Cirrus ir apvienojusi līgumos paredzēto atbalstu ar atbalstu, kas paredzēts 2007. gada cenrādī.

| (85) | Tā kā kumulatīvie nosacījumi attiecībā uz saderīgu atbalstu darbības sākšanai, šķiet, nav izpildīti un saderībai nav cita pamatojuma, Komisija ir izdarījusi sākotnējo secinājumu, ka līgums ar aviosabiedrību Cirrus ir nesaderīgs valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(85)

Tā kā kumulatīvie nosacījumi attiecībā uz saderīgu atbalstu darbības sākšanai, šķiet, nav izpildīti un saderībai nav cita pamatojuma, Komisija ir izdarījusi sākotnējo secinājumu, ka līgums ar aviosabiedrību Cirrus ir nesaderīgs valsts atbalsts.

2.2.7.   TIRDZNIECĪBAS NOLĪGUMS AR AVIOSABIEDRĪBU AIR BERLIN

Pasākuma sīks apraksts

| (86) | Uzņēmums FSG2011. gada 6. aprīlī parakstīja tirdzniecības nolīgumu ar aviosabiedrību Air Berlin PLC & Co. Luftverkehrs KG (Air Berlin), paredzot tā darbības termiņu līdz 2014. gada 2. maijam. Līgumā aviosabiedrībai Air Berlin bija paredzēts pienākums sniegt uzņēmumam FSG tirdzniecības un publicitātes pakalpojumus. Nolīgumā norādīts, ka [...] FSG sagaida, ka reisu skaita pieaugums palielinās ieņēmumus no aviācijas darbībām un darbībām, kas nav saistītas ar aviāciju. Turklāt Air Berlin bija pienākums veicināt divus savienojumus – no Zārbrikenes un uz Zārbrikeni (informēt par reisu skaita pieaugumu, izmantojot presi, e-pastu, ceļojumu aģentūru informatīvos paziņojumus, žurnālus, drukātos plašsaziņas līdzekļus, radio, izvietojot informāciju pie reģistrācijas vietām, gaisa kuģos u. c.). Uzņēmums FSG kopumā samaksāja Air Berlin par tirdzniecības pakalpojumiem [EUR 8 00  000–EUR 1 7 00  000]. |
| --- | --- |

(86)

Uzņēmums FSG2011. gada 6. aprīlī parakstīja tirdzniecības nolīgumu ar aviosabiedrību Air Berlin PLC & Co. Luftverkehrs KG (Air Berlin), paredzot tā darbības termiņu līdz 2014. gada 2. maijam. Līgumā aviosabiedrībai Air Berlin bija paredzēts pienākums sniegt uzņēmumam FSG tirdzniecības un publicitātes pakalpojumus. Nolīgumā norādīts, ka [...] FSG sagaida, ka reisu skaita pieaugums palielinās ieņēmumus no aviācijas darbībām un darbībām, kas nav saistītas ar aviāciju. Turklāt Air Berlin bija pienākums veicināt divus savienojumus – no Zārbrikenes un uz Zārbrikeni (informēt par reisu skaita pieaugumu, izmantojot presi, e-pastu, ceļojumu aģentūru informatīvos paziņojumus, žurnālus, drukātos plašsaziņas līdzekļus, radio, izvietojot informāciju pie reģistrācijas vietām, gaisa kuģos u. c.). Uzņēmums FSG kopumā samaksāja Air Berlin par tirdzniecības pakalpojumiem [EUR 8 00  000–EUR 1 7 00  000].

Formālas izmeklēšanas procedūras sākšanas pamatojums

Atbalsta esība

| (87) | Līdzīgi kā aviosabiedrības Cirrus līguma gadījumā arī ar Air Berlin noslēgtais tirdzniecības nolīgums izraisīja jautājumu par tā atbilstību tirgus nosacījumiem. Tika pieņemts, ka pārējie nosacījumi, piemēram, attiecīgo valsts līdzekļu nodošana un selektivitāte, ir izpildīti. |
| --- | --- |

(87)

Līdzīgi kā aviosabiedrības Cirrus līguma gadījumā arī ar Air Berlin noslēgtais tirdzniecības nolīgums izraisīja jautājumu par tā atbilstību tirgus nosacījumiem. Tika pieņemts, ka pārējie nosacījumi, piemēram, attiecīgo valsts līdzekļu nodošana un selektivitāte, ir izpildīti.

| (88) | Vācija norādīja, ka ir veikusi izmaksu un ieguvumu analīzi, kas pierādīja, ka līgums ir izdevīgs lidostai ilgtermiņā. Tomēr minētā analīze datu trūkuma dēļ liedza Komisijai izvērtēt, kā lidosta ir aprēķinājusi paredzamās izmaksas un ienākumus, kas izriet no līguma. Tiek norādīts arī, ka vienīgā priekšrocība, ko no līguma varētu sagaidīt lidosta, ir pasažieru skaita pieaugums un ka pats līgums šķiet nekas vairāk kā papildu atlaide lidostas maksājumiem, kuri ir pat apvienoti ar atlaidēm, kas jau pieejamas atbilstīgi 2007. gada cenrādim. |
| --- | --- |

(88)

Vācija norādīja, ka ir veikusi izmaksu un ieguvumu analīzi, kas pierādīja, ka līgums ir izdevīgs lidostai ilgtermiņā. Tomēr minētā analīze datu trūkuma dēļ liedza Komisijai izvērtēt, kā lidosta ir aprēķinājusi paredzamās izmaksas un ienākumus, kas izriet no līguma. Tiek norādīts arī, ka vienīgā priekšrocība, ko no līguma varētu sagaidīt lidosta, ir pasažieru skaita pieaugums un ka pats līgums šķiet nekas vairāk kā papildu atlaide lidostas maksājumiem, kuri ir pat apvienoti ar atlaidēm, kas jau pieejamas atbilstīgi 2007. gada cenrādim.

| (89) | Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, lēmumā par procedūras sākšanu tika izdarīts sākotnējais secinājums, ka ar minēto tirdzniecības nolīgumu aviosabiedrībai Air Berlin ir piešķirta selektīva priekšrocība. Tā kā sākotnēji tika konstatēti arī pārējie valsts atbalsta elementi, Komisija sākotnēji secināja, ka šajā nolīgumā ir ietverts valsts atbalsta elements. |
| --- | --- |

(89)

Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, lēmumā par procedūras sākšanu tika izdarīts sākotnējais secinājums, ka ar minēto tirdzniecības nolīgumu aviosabiedrībai Air Berlin ir piešķirta selektīva priekšrocība. Tā kā sākotnēji tika konstatēti arī pārējie valsts atbalsta elementi, Komisija sākotnēji secināja, ka šajā nolīgumā ir ietverts valsts atbalsta elements.

Saderība

| (90) | Lēmumā par procedūras sākšanu tika novērtēts, vai tirdzniecības nolīgumu var klasificēt kā saderīgu atbalstu darbības sākšanai atbilstīgi 2005. gada Aviācijas vadlīniju 5. iedaļai. Savā izvērtējumā Komisija pauda šaubas par to, vai ir izpildīti konkrētie nosacījumi attiecībā uz saderīgu atbalstu darbības sākšanai. |
| --- | --- |

(90)

Lēmumā par procedūras sākšanu tika novērtēts, vai tirdzniecības nolīgumu var klasificēt kā saderīgu atbalstu darbības sākšanai atbilstīgi 2005. gada Aviācijas vadlīniju 5. iedaļai. Savā izvērtējumā Komisija pauda šaubas par to, vai ir izpildīti konkrētie nosacījumi attiecībā uz saderīgu atbalstu darbības sākšanai.

| (91) | Jo īpaši lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka līgumā ar aviosabiedrību Air Berlin acīmredzami nav ievēroti šādi nosacījumi:






  a) | 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta d) apakšpunkts, jo nav skaidrs, vai aviosabiedrība Air Berlin ir pierādījusi maršruta ilgtermiņa rentabilitāti; |
| --- | --- | --- |

(91)

Jo īpaši lēmumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka līgumā ar aviosabiedrību Air Berlin acīmredzami nav ievēroti šādi nosacījumi:

a)

2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta d) apakšpunkts, jo nav skaidrs, vai aviosabiedrība Air Berlin ir pierādījusi maršruta ilgtermiņa rentabilitāti;

| b) | 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta e) apakšpunkts, jo līgumā nav ierobežots atbalsts darbības sākšanas papildu izmaksām; |
| --- | --- |

b)

2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta e) apakšpunkts, jo līgumā nav ierobežots atbalsts darbības sākšanas papildu izmaksām;

| c) | 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta f) apakšpunkta pirmā daļa, jo līgumā nav ierobežots atbalsta apjoms, ņemot vērā izmaksas; |
| --- | --- |

c)

2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta f) apakšpunkta pirmā daļa, jo līgumā nav ierobežots atbalsta apjoms, ņemot vērā izmaksas;

| d) | 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta f) apakšpunkta trešā daļa, jo nav skaidrs, vai laiks, līdz kuram atbalsts piešķirts aviosabiedrībai Air Berlin, ir ievērojami mazāks par periodu, kurā Air Berlin ir apņēmies darboties Zārbrikenē; |
| --- | --- |

d)

2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta f) apakšpunkta trešā daļa, jo nav skaidrs, vai laiks, līdz kuram atbalsts piešķirts aviosabiedrībai Air Berlin, ir ievērojami mazāks par periodu, kurā Air Berlin ir apņēmies darboties Zārbrikenē;

| e) | 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta g) apakšpunkts, jo atbalsts nav saistīts ar faktisko pasažieru skaita pieaugumu; |
| --- | --- |

e)

2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta g) apakšpunkts, jo atbalsts nav saistīts ar faktisko pasažieru skaita pieaugumu;

| f) | 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta h) apakšpunkts, jo nav skaidrs, vai līgums ir publicēts pirms tā noslēgšanas un padarīts pieejams citām aviosabiedrībām; |
| --- | --- |

f)

2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta h) apakšpunkts, jo nav skaidrs, vai līgums ir publicēts pirms tā noslēgšanas un padarīts pieejams citām aviosabiedrībām;

| g) | 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta i) apakšpunkts, jo nav skaidrs, vai lidostas veiktā izmaksu un ieguvumu analīze, kas nav iesniegta Komisijai, atbilst nosacījumiem; |
| --- | --- |

g)

2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta i) apakšpunkts, jo nav skaidrs, vai lidostas veiktā izmaksu un ieguvumu analīze, kas nav iesniegta Komisijai, atbilst nosacījumiem;

| h) | 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta j) apakšpunkts, jo acīmredzot nav publicēts vajadzīgais subsidēto maršrutu saraksts; |
| --- | --- |

h)

2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta j) apakšpunkts, jo acīmredzot nav publicēts vajadzīgais subsidēto maršrutu saraksts;

| i) | 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta k) apakšpunkts, jo nav skaidrs, vai Vācija ir ieviesusi paredzēto prasību mehānismu; |
| --- | --- |

i)

2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. punkta k) apakšpunkts, jo nav skaidrs, vai Vācija ir ieviesusi paredzēto prasību mehānismu;

| j) | 2005. gada Aviācijas vadlīniju 80. punkts, jo izrādās, ka aviosabiedrība Air Berlin ir apvienojusi līgumos paredzēto atbalstu ar atbalstu, kas paredzēts 2007. gada cenrādī. |
| --- | --- |

j)

2005. gada Aviācijas vadlīniju 80. punkts, jo izrādās, ka aviosabiedrība Air Berlin ir apvienojusi līgumos paredzēto atbalstu ar atbalstu, kas paredzēts 2007. gada cenrādī.

| (92) | Tā kā kumulatīvie nosacījumi attiecībā uz saderīgu atbalstu darbības sākšanai, šķiet, nav izpildīti un saderībai nav cita pamatojuma, Komisija ir izdarījusi sākotnējo secinājumu, ka līgums ar aviosabiedrību Air Berlin ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(92)

Tā kā kumulatīvie nosacījumi attiecībā uz saderīgu atbalstu darbības sākšanai, šķiet, nav izpildīti un saderībai nav cita pamatojuma, Komisija ir izdarījusi sākotnējo secinājumu, ka līgums ar aviosabiedrību Air Berlin ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

3.   VĀCIJAS IESNIEGTĀS PIEZĪMES

3.1.   UZŅĒMUMU VH SAAR, FSG UN FSBESITZG FINANSĒŠANA

3.1.1.   ATBALSTA ESĪBA

Uzņēmums un saimnieciskā darbība

| (93) | Vācija neapstrīd to, ka FSBesitzG un FSG veic saimniecisko darbību un ir kvalificējami kā uzņēmumi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Tomēr, ciktāl FSBesitzG un FSG veic darbības, kas daļēji ir valsts kompetencē, tie nebūtu uzskatāmi par uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(93)

Vācija neapstrīd to, ka FSBesitzG un FSG veic saimniecisko darbību un ir kvalificējami kā uzņēmumi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Tomēr, ciktāl FSBesitzG un FSG veic darbības, kas daļēji ir valsts kompetencē, tie nebūtu uzskatāmi par uzņēmumiem.

| (94) | Šajā saistībā Vācija iesniedza tabulu ar izmaksām (gan darbības, gan ieguldījumu izmaksām), kas saistītas ar valsts uzdevumiem un radušās laikposmā no 2000. gada līdz 2011. gadam:

  9. tabula


  Ar valsts uzdevumiem saistītās izmaksas EUR
   (21) | 2000. g. | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 8 LuftSiG | | | | | | | | | | | | | |
| Feuerwehr | | | | | | | | | | | | | |
| Außenumzäunung/Bestreifungsweg | | | | | | | | | | | | | |
| Neues Zugangs-kontrollsystem | | | | | | | | | | | | | |
| Container Tor 1 | | | | | | | | | | | | | |
| Rollwegbeschilderung | | | | | | | | | | | | | |
| Unterbrechungsfreie Stromvers. (Notstrom) | | | | | | | | | | | | | |
| Abstellfläche Ost, Bombenbedrohte Flz. | | | | | | | | | | | | | |
| Erweiterung S/L-Bahnköpfe, RESA | | | | | | | | | | | | | |
| Flughafennavigation | | | | | | | | | | | | | |
| Summe p.A. | | | | | | | | | | | | | |

(94)

Šajā saistībā Vācija iesniedza tabulu ar izmaksām (gan darbības, gan ieguldījumu izmaksām), kas saistītas ar valsts uzdevumiem un radušās laikposmā no 2000. gada līdz 2011. gadam:

9. tabula

Ar valsts uzdevumiem saistītās izmaksas EUR
   (21)

2000. g.

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

2005. g.

2006. g.

2007. g.

2008. g.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

Kopā

§ 8 LuftSiG

Feuerwehr

Außenumzäunung/Bestreifungsweg

Neues Zugangs-kontrollsystem

Container Tor 1

Rollwegbeschilderung

Unterbrechungsfreie Stromvers. (Notstrom)

Abstellfläche Ost, Bombenbedrohte Flz.

Erweiterung S/L-Bahnköpfe, RESA

Flughafennavigation

Summe p.A.

| (95) | Vācija apgalvo, ka jebkurš finansējums, kas paredzēts lidostas drošības pasākumiem saskaņā ar Luftsicherheitsgesetz (Likuma par gaisa satiksmes drošību) 8. pantu, kā arī gaisa satiksmes vadībai un gaisa satiksmes drošības pasākumiem saskaņā ar Luftverkehrsgesetz (Likuma par gaisa satiksmi) 27.c panta 2. punktu, kā arī ugunsdzēsējiem, ietilpst valsts politikas kompetencē. Saskaņā ar Vācijas teikto lidostas nožogojums, kontroles celiņi, konteinera vārti, skrejceļa apzīmējumi, avārijas elektroenerģijas avoti, gaisa kuģu stāvvietas, kas pakļautas bombardēšanas draudiem, un skrejceļa gala bremzēšanas joslu (runway end safety area – RESA) paplašināšana ietilpst Luftsicherheitsgesetz 8. panta darbības jomā un tādēļ arī valsts politikas kompetencē. |
| --- | --- |

(95)

Vācija apgalvo, ka jebkurš finansējums, kas paredzēts lidostas drošības pasākumiem saskaņā ar Luftsicherheitsgesetz (Likuma par gaisa satiksmes drošību) 8. pantu, kā arī gaisa satiksmes vadībai un gaisa satiksmes drošības pasākumiem saskaņā ar Luftverkehrsgesetz (Likuma par gaisa satiksmi) 27.c panta 2. punktu, kā arī ugunsdzēsējiem, ietilpst valsts politikas kompetencē. Saskaņā ar Vācijas teikto lidostas nožogojums, kontroles celiņi, konteinera vārti, skrejceļa apzīmējumi, avārijas elektroenerģijas avoti, gaisa kuģu stāvvietas, kas pakļautas bombardēšanas draudiem, un skrejceļa gala bremzēšanas joslu (runway end safety area – RESA) paplašināšana ietilpst Luftsicherheitsgesetz 8. panta darbības jomā un tādēļ arī valsts politikas kompetencē.

| (96) | Attiecībā uz gaisa satiksmes vadību un gaisa satiksmes drošības pasākumiem saskaņā ar Luftverkehrsgesetz 27.c panta 2. punktu Vācija apgalvo, ka valsts nesedz šo pasākumu izmaksas visām lidostām, taču atšķirīgā attieksme pret dažādām lidostām ir pamatota un tādēļ nerada priekšrocību. Konkrētāk, minētā likuma 27.c panta 2. punktā tiek nošķirtas konkrētas lidostas, kur federālā līmenī šo drošības pasākumu finansēšana tiek uzskatīta par vajadzīgu drošības un transporta politikas interešu dēļ, un citas lidostas, kur no federālā viedokļa šādi pasākumi netiek uzskatīti par obligāti vajadzīgiem. Līdz šim Federālā satiksmes ministrija drošības un transporta politikas interešu dēļ ir atzinusi vairāku lidostu (tostarp arī Zārbrikenes) finansējumus par vajadzīgiem. Tāpēc finansējuma piešķiršana reģionālajām lidostām, kurām parasti pašām būtu jāsedz šīs izmaksas, nav diskriminējoša. Jebkurā gadījumā finansējuma nodrošināšana gaisa satiksmes vadībai un gaisa satiksmes drošības pasākumiem – neatkarīgi no tā, vai to tieši finansē valsts (federālā līmenī) vai federālā zeme – ietilpst valsts politikas kompetencē. |
| --- | --- |

(96)

Attiecībā uz gaisa satiksmes vadību un gaisa satiksmes drošības pasākumiem saskaņā ar Luftverkehrsgesetz 27.c panta 2. punktu Vācija apgalvo, ka valsts nesedz šo pasākumu izmaksas visām lidostām, taču atšķirīgā attieksme pret dažādām lidostām ir pamatota un tādēļ nerada priekšrocību. Konkrētāk, minētā likuma 27.c panta 2. punktā tiek nošķirtas konkrētas lidostas, kur federālā līmenī šo drošības pasākumu finansēšana tiek uzskatīta par vajadzīgu drošības un transporta politikas interešu dēļ, un citas lidostas, kur no federālā viedokļa šādi pasākumi netiek uzskatīti par obligāti vajadzīgiem. Līdz šim Federālā satiksmes ministrija drošības un transporta politikas interešu dēļ ir atzinusi vairāku lidostu (tostarp arī Zārbrikenes) finansējumus par vajadzīgiem. Tāpēc finansējuma piešķiršana reģionālajām lidostām, kurām parasti pašām būtu jāsedz šīs izmaksas, nav diskriminējoša. Jebkurā gadījumā finansējuma nodrošināšana gaisa satiksmes vadībai un gaisa satiksmes drošības pasākumiem – neatkarīgi no tā, vai to tieši finansē valsts (federālā līmenī) vai federālā zeme – ietilpst valsts politikas kompetencē.

| (97) | Savukārt izmaksas par ugunsdzēsējiem, piemēram, netiek regulētas federālā līmenī, bet ietilpst federālo zemju kompetencē, tāpēc valsts nefinansē ugunsdzēsējus visās lidostās. Atšķirīgās attieksmes pamatā ir gan vēsturiski, gan objektīvi iemesli. Galvenokārt lidostu uzņēmējdarbības raksturs nosaka to, ka mazākas reģionālas lidostas nevar nosegt ugunsdzēsēju radītās augstās un pastāvīgās izmaksas, kuras tādēļ sedz attiecīgā federālā zeme. |
| --- | --- |

(97)

Savukārt izmaksas par ugunsdzēsējiem, piemēram, netiek regulētas federālā līmenī, bet ietilpst federālo zemju kompetencē, tāpēc valsts nefinansē ugunsdzēsējus visās lidostās. Atšķirīgās attieksmes pamatā ir gan vēsturiski, gan objektīvi iemesli. Galvenokārt lidostu uzņēmējdarbības raksturs nosaka to, ka mazākas reģionālas lidostas nevar nosegt ugunsdzēsēju radītās augstās un pastāvīgās izmaksas, kuras tādēļ sedz attiecīgā federālā zeme.

| (98) | Attiecībā uz vh Saar Vācija apgalvo, ka to nevar uzskatīt par uzņēmumu. Pirmkārt, tiek apgalvots, ka sabiedrība vh Saar pati nedarbojas tirgū, bet ir tikai citu uzņēmumu (proti, lidostas un HSG) kapitāldaļu turētāja. Atsaucoties uz Tiesas spriedumu (22), Vācija atgādina, ka tikai kapitāldaļu turēšana citās uzņēmējsabiedrībās, pat tad, ja tā ir akciju kontrolpakete, pati par sevi nav saimnieciska darbība. Tika arī norādīts, ka izņēmums no šā principa – saskaņā ar kuru kontrolakciju sabiedrība veic saimniecisko darbību, ja tā ietekmē uzņēmumus, kuros tai pieder pamatkapitāla daļas – nav piemērojams vh Saar gadījumā. |
| --- | --- |

(98)

Attiecībā uz vh Saar Vācija apgalvo, ka to nevar uzskatīt par uzņēmumu. Pirmkārt, tiek apgalvots, ka sabiedrība vh Saar pati nedarbojas tirgū, bet ir tikai citu uzņēmumu (proti, lidostas un HSG) kapitāldaļu turētāja. Atsaucoties uz Tiesas spriedumu (22), Vācija atgādina, ka tikai kapitāldaļu turēšana citās uzņēmējsabiedrībās, pat tad, ja tā ir akciju kontrolpakete, pati par sevi nav saimnieciska darbība. Tika arī norādīts, ka izņēmums no šā principa – saskaņā ar kuru kontrolakciju sabiedrība veic saimniecisko darbību, ja tā ietekmē uzņēmumus, kuros tai pieder pamatkapitāla daļas – nav piemērojams vh Saar gadījumā.

Priekšrocība

| (99) | Attiecībā uz vh Saar Vācija apgalvo, ka šī sabiedrība nav saņēmusi nekādas priekšrocības no valsts līdzekļiem, jo tā visus līdzekļus, kas saņemti no Zāras federālās zemes, nodeva FSBesitzG/FSG rīcībā. Tādēļ tā nepiekrīt, ka sabiedrību vh Saar varētu uzskatīt par atbalsta saņēmēju. |
| --- | --- |

(99)

Attiecībā uz vh Saar Vācija apgalvo, ka šī sabiedrība nav saņēmusi nekādas priekšrocības no valsts līdzekļiem, jo tā visus līdzekļus, kas saņemti no Zāras federālās zemes, nodeva FSBesitzG/FSG rīcībā. Tādēļ tā nepiekrīt, ka sabiedrību vh Saar varētu uzskatīt par atbalsta saņēmēju.

| (100) | Attiecībā uz līdzekļiem, ko FSBesitzG/FSG saņēma no vh Saar ar peļņas un zaudējumu nodošanas līguma starpniecību, Vācija apgalvo, ka netika piešķirta nekāda priekšrocība, jo saskaņā ar Altmark judikatūru viss finansējums bija tikai kompensācija uzņēmumam FSBesitzG/FSG par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma (VTNP) sniegšanu. |
| --- | --- |

(100)

Attiecībā uz līdzekļiem, ko FSBesitzG/FSG saņēma no vh Saar ar peļņas un zaudējumu nodošanas līguma starpniecību, Vācija apgalvo, ka netika piešķirta nekāda priekšrocība, jo saskaņā ar Altmark judikatūru viss finansējums bija tikai kompensācija uzņēmumam FSBesitzG/FSG par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma (VTNP) sniegšanu.

Pirmais Altmark kritērijs – VTNP uzticēšana

| (101) | Vācija apgalvo, ka lidostas darbība, tostarp nepieciešamās infrastruktūras būvniecība un uzturēšana, ir VTNP. Vācija jēdzienu “VTNP” ir definējusi kā tirgū sniegtus pakalpojumus, kuru drošā un stabilā nodrošināšanā ir ieinteresēta sabiedrība, kurus tirgus pats par sevi nevar nodrošināt un kurus sniedz sabiedrība, kam ir uzticēts attiecīgais pienākums. |
| --- | --- |

(101)

Vācija apgalvo, ka lidostas darbība, tostarp nepieciešamās infrastruktūras būvniecība un uzturēšana, ir VTNP. Vācija jēdzienu “VTNP” ir definējusi kā tirgū sniegtus pakalpojumus, kuru drošā un stabilā nodrošināšanā ir ieinteresēta sabiedrība, kurus tirgus pats par sevi nevar nodrošināt un kurus sniedz sabiedrība, kam ir uzticēts attiecīgais pienākums.

| (102) | Attiecībā uz Zārbrikenes lidostas darbību Vācija uzsver, ka tā ir saistīta ar pakalpojumu piedāvāšanu tirgū. Tā arī apgalvo, ka lidosta, apkalpojot mazāk nekā 5 00  000 pasažieru gadā un tādējādi nepārsniedzot 2005. gada Aviācijas vadlīnijās noteikto robežvērtību, no kuras lidosta varētu būt rentabla, piedāvā pakalpojumus, kas citādi tirgū netiktu sniegti. |
| --- | --- |

(102)

Attiecībā uz Zārbrikenes lidostas darbību Vācija uzsver, ka tā ir saistīta ar pakalpojumu piedāvāšanu tirgū. Tā arī apgalvo, ka lidosta, apkalpojot mazāk nekā 5 00  000 pasažieru gadā un tādējādi nepārsniedzot 2005. gada Aviācijas vadlīnijās noteikto robežvērtību, no kuras lidosta varētu būt rentabla, piedāvā pakalpojumus, kas citādi tirgū netiktu sniegti.

| (103) | Saskaņā ar Vācijas teikto Zārbrikenes lidostai ir uzticēts pienākums sniegt šos pakalpojumus. Kā norāda Vācija, minētais pienākums izriet no darbības licences un Vācijas aviācijas tiesību normām. Vācija atsaucas konkrēti uz Aviācijas licencēšanas regulējuma (Luftverkehrszulassungsordnung) 45. panta 1. punktu, kurā paredzēts, ka lidostas pārvaldes uzņēmumam ir “jāuztur lidosta drošas ekspluatācijas stāvoklī un pienācīgi tā jāapsaimnieko”. Apsaimniekošanas pienākums paredz to, ka lidostas pakalpojumiem ir jābūt pieejamiem gaisa kuģiem bez jebkādas diskriminācijas oficiālo darba stundu laikā, kuras noteiktas darbības licencē un kuras lidostas operators nevar vienpusēji mainīt. Par jebkuru lidostas apsaimniekošanas saistību pārkāpumu var noteikt sodanaudu līdz EUR 50  000 atbilstīgi Luftverkehrszulassungsordnung 108. pantam un Luftverkehrsgesetz 58. panta 1. punkta 10. apakšpunkta 2. punktam. Nobeigumā Vācija apgalvo, ka federālā zeme, īstenojot visaptverošu operatora kontroli, arī nodrošina tā pienācīgu darbību. |
| --- | --- |

(103)

Saskaņā ar Vācijas teikto Zārbrikenes lidostai ir uzticēts pienākums sniegt šos pakalpojumus. Kā norāda Vācija, minētais pienākums izriet no darbības licences un Vācijas aviācijas tiesību normām. Vācija atsaucas konkrēti uz Aviācijas licencēšanas regulējuma (Luftverkehrszulassungsordnung) 45. panta 1. punktu, kurā paredzēts, ka lidostas pārvaldes uzņēmumam ir “jāuztur lidosta drošas ekspluatācijas stāvoklī un pienācīgi tā jāapsaimnieko”. Apsaimniekošanas pienākums paredz to, ka lidostas pakalpojumiem ir jābūt pieejamiem gaisa kuģiem bez jebkādas diskriminācijas oficiālo darba stundu laikā, kuras noteiktas darbības licencē un kuras lidostas operators nevar vienpusēji mainīt. Par jebkuru lidostas apsaimniekošanas saistību pārkāpumu var noteikt sodanaudu līdz EUR 50  000 atbilstīgi Luftverkehrszulassungsordnung 108. pantam un Luftverkehrsgesetz 58. panta 1. punkta 10. apakšpunkta 2. punktam. Nobeigumā Vācija apgalvo, ka federālā zeme, īstenojot visaptverošu operatora kontroli, arī nodrošina tā pienācīgu darbību.

| (104) | Komentējot lēmumā par procedūras sākšanu iekļauto piezīmi par to, ka nav sagatavots oficiāls pilnvarojums, Vācija apgalvo, ka 103. apsvērumā minēto faktoru apvienojums un jo īpaši visaptveroša un stingra lidostas kontrole, ko īsteno Zāras federālā zeme, nodrošina, ka pilnvarojuma mērķi tiek īstenoti vismaz tādā pašā veidā, kā tas būtu gadījumā, ja būtu sagatavots oficiāls pilnvarojums. |
| --- | --- |

(104)

Komentējot lēmumā par procedūras sākšanu iekļauto piezīmi par to, ka nav sagatavots oficiāls pilnvarojums, Vācija apgalvo, ka 103. apsvērumā minēto faktoru apvienojums un jo īpaši visaptveroša un stingra lidostas kontrole, ko īsteno Zāras federālā zeme, nodrošina, ka pilnvarojuma mērķi tiek īstenoti vismaz tādā pašā veidā, kā tas būtu gadījumā, ja būtu sagatavots oficiāls pilnvarojums.

| (105) | Pamatojot savu apgalvojumu, ka lidostas darbība ir VTNP, Vācija apgalvo, ka Zāras federālajā zemē šī lidosta ir būtiska satiksmes infrastruktūras daļa, kas jo īpaši ir vajadzīga, lai varētu savienot šo reģionu ar pārējo valsti un galvenajiem aviotransporta mezgliem. Tiek norādīts, ka šā savienojuma īpašā nozīme izriet no Zāras federālās zemes ģeogrāfiskā stāvokļa – tā atrodas pie Vācijas robežas, tālu no valsts galveno metropoļu centriem. |
| --- | --- |

(105)

Pamatojot savu apgalvojumu, ka lidostas darbība ir VTNP, Vācija apgalvo, ka Zāras federālajā zemē šī lidosta ir būtiska satiksmes infrastruktūras daļa, kas jo īpaši ir vajadzīga, lai varētu savienot šo reģionu ar pārējo valsti un galvenajiem aviotransporta mezgliem. Tiek norādīts, ka šā savienojuma īpašā nozīme izriet no Zāras federālās zemes ģeogrāfiskā stāvokļa – tā atrodas pie Vācijas robežas, tālu no valsts galveno metropoļu centriem.

| (106) | Pirmkārt, tiek apgalvots, ka šī lidosta apkalpo reģiona iedzīvotājus, nodrošinot to tūrisma un privātās satiksmes vajadzības. Tiek norādīts, ka Zāras federālā zeme aizvien vairāk attīstās kā tūrisma galamērķis. Otrkārt, Vācija apgalvo, ka šis savienojums ir ļoti svarīgs Zāras federālās zemes zinātnes, kultūras un sociālajām institūcijām, kas pārsvarā atrodas Zārbrikenes pilsētā. Treškārt, tiek uzsvērta lidostas nozīme vietējā ekonomikā uz reģionālajā attīstībā, jo īpaši ņemot vērā notiekošo strukturālo pāreju no ekonomikas, kas balstīta uz ogļu ieguvi un starptautisku un inovatīvu ekonomiku. Vācija norāda, ka uzņēmumi bieži vien pamato savu lēmumu pārcelties uz Zāras federālo zemi ar faktu, ka tur ir lidosta. Tā arī atsaucas uz 2009. gada pētījumu, saskaņā ar kuru pieprasījums pēc pasažieru aviopārvadājumiem turpmāk tikai palielināsies. |
| --- | --- |

(106)

Pirmkārt, tiek apgalvots, ka šī lidosta apkalpo reģiona iedzīvotājus, nodrošinot to tūrisma un privātās satiksmes vajadzības. Tiek norādīts, ka Zāras federālā zeme aizvien vairāk attīstās kā tūrisma galamērķis. Otrkārt, Vācija apgalvo, ka šis savienojums ir ļoti svarīgs Zāras federālās zemes zinātnes, kultūras un sociālajām institūcijām, kas pārsvarā atrodas Zārbrikenes pilsētā. Treškārt, tiek uzsvērta lidostas nozīme vietējā ekonomikā uz reģionālajā attīstībā, jo īpaši ņemot vērā notiekošo strukturālo pāreju no ekonomikas, kas balstīta uz ogļu ieguvi un starptautisku un inovatīvu ekonomiku. Vācija norāda, ka uzņēmumi bieži vien pamato savu lēmumu pārcelties uz Zāras federālo zemi ar faktu, ka tur ir lidosta. Tā arī atsaucas uz 2009. gada pētījumu, saskaņā ar kuru pieprasījums pēc pasažieru aviopārvadājumiem turpmāk tikai palielināsies.

| (107) | Vācija pamato savus iepriekš iesniegtos dokumentus, apgalvojot, ka stabilais pasažieru skaita pieaugums Zārbrikenē pēdējo desmitgažu laikā, pētījuma rezultāti par turpmāko izaugsmes potenciālu un tas, ka citas lidostas reģionā nevar apmierināt vietējo pieprasījumu, pierāda, cik lidosta ir svarīga vietējiem iedzīvotājiem un ekonomikai. Vācija, piemēram, atsaucas uz 2005. gada Aviācijas vadlīnijām, kurās norādīts, ka “(..) nav izslēgts, ka izņēmuma gadījumā lidostas pārvaldību kopumā var uzskatīt par vispārējo ekonomisko pakalpojumu”, ja lidosta atrodas “izolētā reģionā”, un apgalvo, ka Zārbrikene ir šāds izņēmuma gadījums savas ģeogrāfiskās atrašanās vietas un vietējā ekonomikā notiekošo strukturālo pārmaiņu dēļ (23). Visbeidzot, tā uzskata, ka šis finansējums netiek piešķirts pasākumiem, kas neiekļaujas 2005. gada Aviācijas vadlīniju 53. punkta iv) apakšpunktā minētajās “pamatdarbībās”. |
| --- | --- |

(107)

Vācija pamato savus iepriekš iesniegtos dokumentus, apgalvojot, ka stabilais pasažieru skaita pieaugums Zārbrikenē pēdējo desmitgažu laikā, pētījuma rezultāti par turpmāko izaugsmes potenciālu un tas, ka citas lidostas reģionā nevar apmierināt vietējo pieprasījumu, pierāda, cik lidosta ir svarīga vietējiem iedzīvotājiem un ekonomikai. Vācija, piemēram, atsaucas uz 2005. gada Aviācijas vadlīnijām, kurās norādīts, ka “(..) nav izslēgts, ka izņēmuma gadījumā lidostas pārvaldību kopumā var uzskatīt par vispārējo ekonomisko pakalpojumu”, ja lidosta atrodas “izolētā reģionā”, un apgalvo, ka Zārbrikene ir šāds izņēmuma gadījums savas ģeogrāfiskās atrašanās vietas un vietējā ekonomikā notiekošo strukturālo pārmaiņu dēļ (23). Visbeidzot, tā uzskata, ka šis finansējums netiek piešķirts pasākumiem, kas neiekļaujas 2005. gada Aviācijas vadlīniju 53. punkta iv) apakšpunktā minētajās “pamatdarbībās”.

| (108) | Vācija arī uzskata, ka VTNP esību nevarētu apdraudēt tas, ka, iespējams, nepastāv vajadzība pēc lidostas. Tā apgalvo, ka citas lidostas šajā reģionā nevar apmierināt tās vajadzības, kuras nodrošina Zārbrikenes lidosta. Jo īpaši tā norāda, ka citas šā reģiona lidostas vai nu atrodas pārāk tālu no Zārbrikenes lidostas pamataptvēruma teritorijas (piemēram, Luksemburgas, Mecas-Nansī-Lotringas, Frankfurtes-Hānas lidosta), vai nav salīdzināmas ar Zārbrikenes lidostu to mazāko izmēru un ierobežoto pakalpojumu dēļ (galvenokārt Cveibrikenes lidosta). |
| --- | --- |

(108)

Vācija arī uzskata, ka VTNP esību nevarētu apdraudēt tas, ka, iespējams, nepastāv vajadzība pēc lidostas. Tā apgalvo, ka citas lidostas šajā reģionā nevar apmierināt tās vajadzības, kuras nodrošina Zārbrikenes lidosta. Jo īpaši tā norāda, ka citas šā reģiona lidostas vai nu atrodas pārāk tālu no Zārbrikenes lidostas pamataptvēruma teritorijas (piemēram, Luksemburgas, Mecas-Nansī-Lotringas, Frankfurtes-Hānas lidosta), vai nav salīdzināmas ar Zārbrikenes lidostu to mazāko izmēru un ierobežoto pakalpojumu dēļ (galvenokārt Cveibrikenes lidosta).

Otrais Altmark kritērijs – kompensācijas parametri

| (109) | Vācija apgalvo, ka otrā Altmark kritērija mērķis ir novērst pārmērīgu kompensāciju un nodrošināt publiskā finansējuma efektīvu izmantošanu. Tā apgalvo, ka, pamatojoties uz vietējo iestāžu stingro kontroli lidostā, lai nodrošinātu atbildīgu ekonomisko rīcību, un to, ka lidosta sniedz tikai VTNP, otrā kritērija mērķis ir sasniegts. Visbeidzot, tiek apgalvots, ka jebkurā gadījumā ir paredzēta tāda finansēšanas kārtība, kas izslēdz jebkuru iespēju nepamatoti atsaukties uz VTNP kompensāciju. |
| --- | --- |

(109)

Vācija apgalvo, ka otrā Altmark kritērija mērķis ir novērst pārmērīgu kompensāciju un nodrošināt publiskā finansējuma efektīvu izmantošanu. Tā apgalvo, ka, pamatojoties uz vietējo iestāžu stingro kontroli lidostā, lai nodrošinātu atbildīgu ekonomisko rīcību, un to, ka lidosta sniedz tikai VTNP, otrā kritērija mērķis ir sasniegts. Visbeidzot, tiek apgalvots, ka jebkurā gadījumā ir paredzēta tāda finansēšanas kārtība, kas izslēdz jebkuru iespēju nepamatoti atsaukties uz VTNP kompensāciju.

Trešais Altmark kritērijs – izvairīšanās no pārmērīgas kompensācijas

| (110) | Vācija uzsver, ka publiskais finansējums, ņemot vērā visus attiecīgos ieņēmumus, nekad nav pārsniedzis to summu, kas vajadzīga, lai veicinātu VTNP sniegšanu. Kā tiek uzsvērts, lidostas darbība aprobežojas ar attiecīgā VTNP nodrošināšanu, tādēļ nav tādu izmaksu, kuras varētu rasties no citu darbību subsidēšanas. Tiek arī norādīts, ka infrastruktūra un lidostas darbības ir vajadzīgas un piemērotas, lai nodrošinātu gaisa satiksmes vajadzības Zārbrikenes lidostas aptvēruma teritorijā. Uzņēmumi FSBesitzG un FSG nav guvuši un negūst peļņu, bet FSBG ir guvis tikai minimālu peļņu. Vācija apgalvo, ka vietējās iestādes cieši uzrauga publisko līdzekļu izlietošanu un būtu iejaukušās, ja tos izmantotu neefektīvi. |
| --- | --- |

(110)

Vācija uzsver, ka publiskais finansējums, ņemot vērā visus attiecīgos ieņēmumus, nekad nav pārsniedzis to summu, kas vajadzīga, lai veicinātu VTNP sniegšanu. Kā tiek uzsvērts, lidostas darbība aprobežojas ar attiecīgā VTNP nodrošināšanu, tādēļ nav tādu izmaksu, kuras varētu rasties no citu darbību subsidēšanas. Tiek arī norādīts, ka infrastruktūra un lidostas darbības ir vajadzīgas un piemērotas, lai nodrošinātu gaisa satiksmes vajadzības Zārbrikenes lidostas aptvēruma teritorijā. Uzņēmumi FSBesitzG un FSG nav guvuši un negūst peļņu, bet FSBG ir guvis tikai minimālu peļņu. Vācija apgalvo, ka vietējās iestādes cieši uzrauga publisko līdzekļu izlietošanu un būtu iejaukušās, ja tos izmantotu neefektīvi.

Ceturtais Altmark kritērijs – publisko iepirkumu procedūra vai salīdzinoša vērtēšana

| (111) | Tā kā lidosta ir pastāvējusi jau ilgu laiku pirms tam, kad lidostas pakalpojumu sniegšanu sāka uzskatīt par saimniecisko darbību, Vācija norāda, ka attiecībā uz VTNP tā nolēma nevis rīkot publisko iepirkumu procedūru, bet turpināt pamatoties uz jau pastāvošo lidostas kārtību. Tomēr tika norādīts, ka ceturtais kritērijs ir izpildīts, jo Vācija uzskata, ka vietējās iestādes ir cieši uzraudzījušas lidostas darbību, tādējādi nodrošinot tikai faktisko izmaksu atlīdzināšanu. Tā kā Zāras federālajai zemei nav precīzu datu par citām reģiona lidostām, tā uzskata, ka Zārbrikenes lidostas efektivitāte ir vidēja un ka vietējās iestādes būtu konstatējušas un novērsušas jebkuru neefektivitāti. Visbeidzot, Vācija norāda, ka, tā kā starp Vācijas reģionālajām lidostām pastāv daudzas atšķirības, vienkāršai salīdzināšanai nav jēgas. Šajā gadījumā Komisijai būtu jāpieņem fakts, ka nav nekādu norāžu par Zārbrikenes lidostas neefektivitāti. |
| --- | --- |

(111)

Tā kā lidosta ir pastāvējusi jau ilgu laiku pirms tam, kad lidostas pakalpojumu sniegšanu sāka uzskatīt par saimniecisko darbību, Vācija norāda, ka attiecībā uz VTNP tā nolēma nevis rīkot publisko iepirkumu procedūru, bet turpināt pamatoties uz jau pastāvošo lidostas kārtību. Tomēr tika norādīts, ka ceturtais kritērijs ir izpildīts, jo Vācija uzskata, ka vietējās iestādes ir cieši uzraudzījušas lidostas darbību, tādējādi nodrošinot tikai faktisko izmaksu atlīdzināšanu. Tā kā Zāras federālajai zemei nav precīzu datu par citām reģiona lidostām, tā uzskata, ka Zārbrikenes lidostas efektivitāte ir vidēja un ka vietējās iestādes būtu konstatējušas un novērsušas jebkuru neefektivitāti. Visbeidzot, Vācija norāda, ka, tā kā starp Vācijas reģionālajām lidostām pastāv daudzas atšķirības, vienkāršai salīdzināšanai nav jēgas. Šajā gadījumā Komisijai būtu jāpieņem fakts, ka nav nekādu norāžu par Zārbrikenes lidostas neefektivitāti.

Starpsecinājums par Altmark/VTNP

| (112) | Tā kā Vācija uzskata, ka visi četri Altmark kritēriji ir izpildīti, tā apgalvo, ka lidostas finansēšana no valsts līdzekļiem nav priekšrocība, bet tikai kompensācija par VTNP sniegšanu. |
| --- | --- |

(112)

Tā kā Vācija uzskata, ka visi četri Altmark kritēriji ir izpildīti, tā apgalvo, ka lidostas finansēšana no valsts līdzekļiem nav priekšrocība, bet tikai kompensācija par VTNP sniegšanu.

Tirgus ekonomikas dalībnieka princips

| (113) | Vācija skaidro, ka Zāras federālā zeme uzskata Zārbrikenes lidostas darbību par VTNP, nevis par saimniecisko darbību peļņas gūšanai, jo reģionā lidostai ir liela strukturāla un ekonomiska nozīme. Tāpēc lidostas slēgšana nav iespējama un slēgšanas izmaksu un ieguvumu analīze nav veikta. |
| --- | --- |

(113)

Vācija skaidro, ka Zāras federālā zeme uzskata Zārbrikenes lidostas darbību par VTNP, nevis par saimniecisko darbību peļņas gūšanai, jo reģionā lidostai ir liela strukturāla un ekonomiska nozīme. Tāpēc lidostas slēgšana nav iespējama un slēgšanas izmaksu un ieguvumu analīze nav veikta.

Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

| (114) | Apgalvojot, ka lidostas finansējums neizkropļo konkurenci vai neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, Vācija norāda, ka tas nav uzskatāms par valsts atbalstu. Šajā saistībā Vācija atgādina, ka 2005. gada Aviācijas vadlīnijās ir norādīts, ka finansējums, kas piešķirts mazai reģionālai lidostai ar mazāk nekā vienu miljonu pasažieru gadā, “visdrīzāk neierobežo konkurenci, un t[ā] ietekme uz tirdzniecību nav pretrunā ar kopējām interesēm” (24). Zārbrikenes lidosta ietilpst šo gadījumu kategorijā, un saskaņā ar Vācijas teikto nav pamata atkāpties no vispārējā pieņēmuma, ka Zārbrikenes lidosta ir tipiska reģionāla lidosta, kas nodrošina iedzīvotāju vajadzības reģionā, tā kā lielākā daļa pasažieru faktiski ir no reģiona. |
| --- | --- |

(114)

Apgalvojot, ka lidostas finansējums neizkropļo konkurenci vai neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, Vācija norāda, ka tas nav uzskatāms par valsts atbalstu. Šajā saistībā Vācija atgādina, ka 2005. gada Aviācijas vadlīnijās ir norādīts, ka finansējums, kas piešķirts mazai reģionālai lidostai ar mazāk nekā vienu miljonu pasažieru gadā, “visdrīzāk neierobežo konkurenci, un t[ā] ietekme uz tirdzniecību nav pretrunā ar kopējām interesēm” (24). Zārbrikenes lidosta ietilpst šo gadījumu kategorijā, un saskaņā ar Vācijas teikto nav pamata atkāpties no vispārējā pieņēmuma, ka Zārbrikenes lidosta ir tipiska reģionāla lidosta, kas nodrošina iedzīvotāju vajadzības reģionā, tā kā lielākā daļa pasažieru faktiski ir no reģiona.

| (115) | Ņemot vērā pārējās reģiona lidostas, jo īpaši tās, kas atrodas citās dalībvalstīs, tiek apgalvots, ka Zārbrikenes lidostas aptvēruma teritorijā ietilpst Zārbrikene un apkārtējās teritorijas, nevis citas dalībvalstis. Tiek norādīts, ka tikai [mazāk nekā 14 %] pasažieru ierodas no Francijas [...] vai Luksemburgas [...]. Vācija uzskata, ka vienīgās ārvalstu lidostas, kas, iespējams, konkurē ar Zārbrikeni, ir Mecas-Nansī-Lotringas lidosta un Luksemburgas lidosta. Tomēr šīs divas lidostas atrodas vairāk nekā stundas brauciena attālumā no Zārbrikenes, tāpēc, pieņemot, ka lidostas aptvēruma teritorijā ietilpst visas vietas, no kurām minētajā lidostā var nokļūt 60 minūšu laikā, to aptvēruma teritorijas pārklājas tikai nedaudz. Turklāt tiek norādīts, ka vietas, kurās tās pārklājas, ir mazapdzīvotas un nodrošina maz pasažieru, savukārt Zārbrikenes lidostas pamataptvēruma teritorija neietilpst minēto ārvalstu lidostu aptvēruma teritorijā. |
| --- | --- |

(115)

Ņemot vērā pārējās reģiona lidostas, jo īpaši tās, kas atrodas citās dalībvalstīs, tiek apgalvots, ka Zārbrikenes lidostas aptvēruma teritorijā ietilpst Zārbrikene un apkārtējās teritorijas, nevis citas dalībvalstis. Tiek norādīts, ka tikai [mazāk nekā 14 %] pasažieru ierodas no Francijas [...] vai Luksemburgas [...]. Vācija uzskata, ka vienīgās ārvalstu lidostas, kas, iespējams, konkurē ar Zārbrikeni, ir Mecas-Nansī-Lotringas lidosta un Luksemburgas lidosta. Tomēr šīs divas lidostas atrodas vairāk nekā stundas brauciena attālumā no Zārbrikenes, tāpēc, pieņemot, ka lidostas aptvēruma teritorijā ietilpst visas vietas, no kurām minētajā lidostā var nokļūt 60 minūšu laikā, to aptvēruma teritorijas pārklājas tikai nedaudz. Turklāt tiek norādīts, ka vietas, kurās tās pārklājas, ir mazapdzīvotas un nodrošina maz pasažieru, savukārt Zārbrikenes lidostas pamataptvēruma teritorija neietilpst minēto ārvalstu lidostu aptvēruma teritorijā.

| (116) | Tiek arī apgalvots, ka abu minēto ārvalstu lidostu un Zārbrikenes lidostas profili ļoti atšķiras – Luksemburgas lidosta ir ievērojami lielāka (aptuveni 1,5 miljoni pasažieru gadā) un piedāvā daudzveidīgākus maršrutus, bet Mecas-Nansī-Lotringas lidosta ir ievērojami mazāka un piedāvā tikai regulāros lidojumus Francijas teritorijā un līgumreisus uz Ziemeļāfriku. Vācija uzsver, ka jo īpaši attiecībā uz Luksemburgas lidostu konkurence nepastāv, jo abas lidostas drīzāk papildina, nevis aizstāj viena otru. |
| --- | --- |

(116)

Tiek arī apgalvots, ka abu minēto ārvalstu lidostu un Zārbrikenes lidostas profili ļoti atšķiras – Luksemburgas lidosta ir ievērojami lielāka (aptuveni 1,5 miljoni pasažieru gadā) un piedāvā daudzveidīgākus maršrutus, bet Mecas-Nansī-Lotringas lidosta ir ievērojami mazāka un piedāvā tikai regulāros lidojumus Francijas teritorijā un līgumreisus uz Ziemeļāfriku. Vācija uzsver, ka jo īpaši attiecībā uz Luksemburgas lidostu konkurence nepastāv, jo abas lidostas drīzāk papildina, nevis aizstāj viena otru.

| (117) | Attiecībā uz kaimiņu lidostām Vācijā Vācija norāda, ka Zārbrikenes lidosta nekonkurē ne ar Frankfurtes-Hānas, ne Cveibrikenes lidostu. Attiecībā uz Frankfurtes-Hānas lidostu tiek apgalvots, ka starp abām lidostām esošā attāluma dēļ to aptvēruma teritorijas pārklājas tikai nedaudz, ka Frankfurtes-Hānas lidosta ir daudz lielāka (aptuveni 3,5 miljoni pasažieru gadā) un ka tā piedāvā gandrīz tikai starptautiskus maršrutus, sadarbojoties ar zemo cenu aviopārvadātājiem, kuri savukārt nesniedz savus pakalpojumus Zārbrikenē. Turklāt Frankfurtes-Hānas lidostā, atšķirībā no Zārbrikenes lidostas, liela nozīme ir gaisa kravu pārvadājumiem. |
| --- | --- |

(117)

Attiecībā uz kaimiņu lidostām Vācijā Vācija norāda, ka Zārbrikenes lidosta nekonkurē ne ar Frankfurtes-Hānas, ne Cveibrikenes lidostu. Attiecībā uz Frankfurtes-Hānas lidostu tiek apgalvots, ka starp abām lidostām esošā attāluma dēļ to aptvēruma teritorijas pārklājas tikai nedaudz, ka Frankfurtes-Hānas lidosta ir daudz lielāka (aptuveni 3,5 miljoni pasažieru gadā) un ka tā piedāvā gandrīz tikai starptautiskus maršrutus, sadarbojoties ar zemo cenu aviopārvadātājiem, kuri savukārt nesniedz savus pakalpojumus Zārbrikenē. Turklāt Frankfurtes-Hānas lidostā, atšķirībā no Zārbrikenes lidostas, liela nozīme ir gaisa kravu pārvadājumiem.

| (118) | Attiecībā uz Cveibrikeni Vācija uzsver, ka, lai gan šķiet, ka Cveibrikenes lidosta, atrodoties Zārbrikenes tiešā tuvumā, konkurē ar Zārbrikenes lidostu, patiesībā attiecības starp abām lidostām ir papildinošas, nevis konkurējošas. Cveibrikenē netiek piedāvāti regulārie lidojumi, un tā tiek izmantota vienīgi līgumreisiem, savukārt Zārbrikene specializējas regulārajos lidojumos, kurus izmanto personas, kas dodas darījumu braucienos. Šie dažādie profili atspoguļojas attiecīgajā infrastruktūrā – Zārbrikenē ir augstākas kvalitātes telpas, kas raksturīgas lidostām, kuras koncentrējas uz regulārajiem reisiem. Turklāt Cveibrikenē liela nozīme ir gaisa kravu pārvadājumiem, ko savukārt nevar teikt par Zārbrikeni tās īsā skrejceļa un nakts lidojumu aizlieguma dēļ. |
| --- | --- |

(118)

Attiecībā uz Cveibrikeni Vācija uzsver, ka, lai gan šķiet, ka Cveibrikenes lidosta, atrodoties Zārbrikenes tiešā tuvumā, konkurē ar Zārbrikenes lidostu, patiesībā attiecības starp abām lidostām ir papildinošas, nevis konkurējošas. Cveibrikenē netiek piedāvāti regulārie lidojumi, un tā tiek izmantota vienīgi līgumreisiem, savukārt Zārbrikene specializējas regulārajos lidojumos, kurus izmanto personas, kas dodas darījumu braucienos. Šie dažādie profili atspoguļojas attiecīgajā infrastruktūrā – Zārbrikenē ir augstākas kvalitātes telpas, kas raksturīgas lidostām, kuras koncentrējas uz regulārajiem reisiem. Turklāt Cveibrikenē liela nozīme ir gaisa kravu pārvadājumiem, ko savukārt nevar teikt par Zārbrikeni tās īsā skrejceļa un nakts lidojumu aizlieguma dēļ.

| (119) | Pamatojoties uz Cveibrikenes un Zārbrikenes lidostu savstarpējo papildināmību, Vācija paziņo, ka starp abām lidostām ir paredzēta ciešāka sadarbība. Attiecīgās reģionālās pašvaldības jau ir nolēmušas turpmāk sadarboties ciešāk, paredzot izveidot kopīgu lidostu (“Zāras-Pfalcas lidosta”) ar divām atrašanās vietām (Zārbrikenē un Cveibrikenē). Sadarbības rezultātā būtu jārodas sinerģijai un drošiem finanšu līdzekļiem. Visbeidzot, Vācija uzsver pieprasījumu pēc aviopakalpojumiem reģionā (abās lidostās kopumā jau tiek apkalpoti 7 50  000 pasažieru gadā), apgalvojot, ka tikai kopā Zārbrikene un Cveibrikene var pienācīgi apmierināt šo pieprasījumu, jo īpaši tādēļ, ka pārējās kaimiņu lidostas nevar būt par aizstājējām. |
| --- | --- |

(119)

Pamatojoties uz Cveibrikenes un Zārbrikenes lidostu savstarpējo papildināmību, Vācija paziņo, ka starp abām lidostām ir paredzēta ciešāka sadarbība. Attiecīgās reģionālās pašvaldības jau ir nolēmušas turpmāk sadarboties ciešāk, paredzot izveidot kopīgu lidostu (“Zāras-Pfalcas lidosta”) ar divām atrašanās vietām (Zārbrikenē un Cveibrikenē). Sadarbības rezultātā būtu jārodas sinerģijai un drošiem finanšu līdzekļiem. Visbeidzot, Vācija uzsver pieprasījumu pēc aviopakalpojumiem reģionā (abās lidostās kopumā jau tiek apkalpoti 7 50  000 pasažieru gadā), apgalvojot, ka tikai kopā Zārbrikene un Cveibrikene var pienācīgi apmierināt šo pieprasījumu, jo īpaši tādēļ, ka pārējās kaimiņu lidostas nevar būt par aizstājējām.

| (120) | Vācija uzsver, ka pat tad, ja tiktu konstatēts, ka Zārbrikenes, Cveibrikenes un Frankfurtes-Hānas lidostas konkurē savā starpā, neviens valsts atbalsta pasākums nevarētu ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Visas trīs lidostas atrodas Vācijā, to pārvaldes uzņēmumi ir Vācijas uzņēmumi, bet akcionāri ir Vācijas teritoriālas vienības. |
| --- | --- |

(120)

Vācija uzsver, ka pat tad, ja tiktu konstatēts, ka Zārbrikenes, Cveibrikenes un Frankfurtes-Hānas lidostas konkurē savā starpā, neviens valsts atbalsta pasākums nevarētu ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Visas trīs lidostas atrodas Vācijā, to pārvaldes uzņēmumi ir Vācijas uzņēmumi, bet akcionāri ir Vācijas teritoriālas vienības.

| (121) | Visbeidzot, tiek apgalvots, ka konkurences izkropļojumi vai ietekme uz tirdzniecību būtu tik minimāli, ka konkrētajā gadījumā būtu jāpiemēro “de minimis pamatojums”, kas ļauj secināt, ka šāda ietekme nav jūtama. |
| --- | --- |

(121)

Visbeidzot, tiek apgalvots, ka konkurences izkropļojumi vai ietekme uz tirdzniecību būtu tik minimāli, ka konkrētajā gadījumā būtu jāpiemēro “de minimis pamatojums”, kas ļauj secināt, ka šāda ietekme nav jūtama.

3.1.2.   PASTĀVOŠAIS ATBALSTS UN SADERĪBA

| (122) | Pakārtoti un ja Komisijai nebūtu jāievēro Vācijas arguments, ka finansēšanas pasākumi nav valsts atbalsts, Vācija norāda, ka pasākumi, kas ir atbalsts, jebkurā gadījumā ir saderīgi, atbrīvoti no 2005. gada VTNP lēmumā noteiktā paziņošanas pienākuma, atbilst saderības kritērijiem, kuri noteikti 2005. gada Aviācijas vadlīniju 4.1. un 4.2. iedaļā, un tos var attaisnot kā saderīgus atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(122)

Pakārtoti un ja Komisijai nebūtu jāievēro Vācijas arguments, ka finansēšanas pasākumi nav valsts atbalsts, Vācija norāda, ka pasākumi, kas ir atbalsts, jebkurā gadījumā ir saderīgi, atbrīvoti no 2005. gada VTNP lēmumā noteiktā paziņošanas pienākuma, atbilst saderības kritērijiem, kuri noteikti 2005. gada Aviācijas vadlīniju 4.1. un 4.2. iedaļā, un tos var attaisnot kā saderīgus atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

Pastāvošais atbalsts

| (123) | Vācija norāda, ka peļņas un zaudējumu nodošanas līgums starp vh Saar un FSBesitzG/FSG, ja tas tiktu atzīts par valsts atbalstu, būtu jākvalificē kā pastāvošs atbalsts. Attiecīgais līgums, kas ir gada deficīta seguma juridiskais pamats, tika noslēgts 1996. gada 7. maijā un – saskaņā ar Vācijas teikto – nekad nav grozīts. Ja Komisija konstatētu, ka peļņas un zaudējumu nodošanas līgums ir nesaderīgs valsts atbalsts, šim secinājumam būtu ietekme tikai vēlāk. |
| --- | --- |

(123)

Vācija norāda, ka peļņas un zaudējumu nodošanas līgums starp vh Saar un FSBesitzG/FSG, ja tas tiktu atzīts par valsts atbalstu, būtu jākvalificē kā pastāvošs atbalsts. Attiecīgais līgums, kas ir gada deficīta seguma juridiskais pamats, tika noslēgts 1996. gada 7. maijā un – saskaņā ar Vācijas teikto – nekad nav grozīts. Ja Komisija konstatētu, ka peļņas un zaudējumu nodošanas līgums ir nesaderīgs valsts atbalsts, šim secinājumam būtu ietekme tikai vēlāk.

2005. gada VTNP lēmums

| (124) | Vācija uzskata, ka finansējums ietilpst 2005. gada VTNP lēmuma darbības jomā, jo lidostu atbalstam piemērojamie kritēriji (netiek pārsniegts viens miljons pasažieru gadā, vai divus gadus pirms pilnvarojuma apgrozījums nepārsniedz EUR 100 miljonus; kompensācija nepārsniedz EUR 30 miljonus gadā) ir izpildīti. Turklāt tā apgalvo, ka 2005. gada VTNP lēmuma 4. un 5. pantā iekļautie nosacījumi (VTNP uzticēšana, izvairīšanās no pārmērīgas kompensācijas) ir izpildīti to pašu iemeslu dēļ, kas minēti attiecībā uz atbilstību Altmark kritērijiem. |
| --- | --- |

(124)

Vācija uzskata, ka finansējums ietilpst 2005. gada VTNP lēmuma darbības jomā, jo lidostu atbalstam piemērojamie kritēriji (netiek pārsniegts viens miljons pasažieru gadā, vai divus gadus pirms pilnvarojuma apgrozījums nepārsniedz EUR 100 miljonus; kompensācija nepārsniedz EUR 30 miljonus gadā) ir izpildīti. Turklāt tā apgalvo, ka 2005. gada VTNP lēmuma 4. un 5. pantā iekļautie nosacījumi (VTNP uzticēšana, izvairīšanās no pārmērīgas kompensācijas) ir izpildīti to pašu iemeslu dēļ, kas minēti attiecībā uz atbilstību Altmark kritērijiem.

| (125) | Vācija arī atkārto, ka reģionā pastāv būtisks pieprasījums pēc aviopakalpojumiem, ko nevar nodrošināt kaimiņos esošās lidostas, tādējādi noraidot lēmumā par procedūras sākšanu minēto pieņēmumu, ka šī lidosta nav vajadzīga, lai apmierinātu vietējo pieprasījumu pēc gaisa satiksmes pakalpojumiem. Tā uzsver, ka attiecīgie pētījumi pierāda, ka pastāv tālākas izaugsmes potenciāls, jo tiek prognozēts pasažieru pieprasījuma pieaugums, kuru kaimiņos esošās lidostas nespēs apmierināt (Vācija atsaucas uz saviem paskaidrojumiem par to, ka starp reģiona lidostām nav savstarpējās aizvietojamības un attiecīgi – konkurences). |
| --- | --- |

(125)

Vācija arī atkārto, ka reģionā pastāv būtisks pieprasījums pēc aviopakalpojumiem, ko nevar nodrošināt kaimiņos esošās lidostas, tādējādi noraidot lēmumā par procedūras sākšanu minēto pieņēmumu, ka šī lidosta nav vajadzīga, lai apmierinātu vietējo pieprasījumu pēc gaisa satiksmes pakalpojumiem. Tā uzsver, ka attiecīgie pētījumi pierāda, ka pastāv tālākas izaugsmes potenciāls, jo tiek prognozēts pasažieru pieprasījuma pieaugums, kuru kaimiņos esošās lidostas nespēs apmierināt (Vācija atsaucas uz saviem paskaidrojumiem par to, ka starp reģiona lidostām nav savstarpējās aizvietojamības un attiecīgi – konkurences).

| (126) | Visbeidzot, attiecībā uz lēmumā par procedūras sākšanu minētajiem pieņēmumiem, ka trūkst oficiāla pilnvarojuma, nav ierobežotas lidostas pamatdarbības un nav pārredzami noteikti kompensācijas parametri, Vācija atsaucas uz tās iesniegtajiem dokumentiem par atbilstību Altmark kritērijiem, apgalvojot, ka tur norādītā argumentācija ir piemērojama arī šajā kontekstā. |
| --- | --- |

(126)

Visbeidzot, attiecībā uz lēmumā par procedūras sākšanu minētajiem pieņēmumiem, ka trūkst oficiāla pilnvarojuma, nav ierobežotas lidostas pamatdarbības un nav pārredzami noteikti kompensācijas parametri, Vācija atsaucas uz tās iesniegtajiem dokumentiem par atbilstību Altmark kritērijiem, apgalvojot, ka tur norādītā argumentācija ir piemērojama arī šajā kontekstā.

2012. gada VTNP lēmums

| (127) | Vācija norāda, ka 2012. gada VTNP lēmums, kurš tiks piemērots šajā lēmumā apspriestajiem pasākumiem tikai pēc tam, kad 2014. gadā būs beidzies pārejas periods, būs svarīgs tikai nākotnes perspektīvā un jo īpaši – paredzētajai sadarbībai starp Zārbrikenes un Cveibrikenes lidostām. |
| --- | --- |

(127)

Vācija norāda, ka 2012. gada VTNP lēmums, kurš tiks piemērots šajā lēmumā apspriestajiem pasākumiem tikai pēc tam, kad 2014. gadā būs beidzies pārejas periods, būs svarīgs tikai nākotnes perspektīvā un jo īpaši – paredzētajai sadarbībai starp Zārbrikenes un Cveibrikenes lidostām.

2005. gada Aviācijas vadlīnijas

| (128) | Vispirms Vācija apgalvo, ka vispārējie finansēšanas pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu atbilstīgi Līguma 106. panta 2. punktam un 2005. gada Aviācijas vadlīniju 4.2. iedaļai (“Subsīdijas lidostu infrastruktūras ekspluatācijai”). Lai pamatotu šo apgalvojumu, tā tikai atsaucas uz izklāstītajiem argumentiem par atbilstību Altmark kritērijiem un 2005. gada VTNP lēmumam. |
| --- | --- |

(128)

Vispirms Vācija apgalvo, ka vispārējie finansēšanas pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu atbilstīgi Līguma 106. panta 2. punktam un 2005. gada Aviācijas vadlīniju 4.2. iedaļai (“Subsīdijas lidostu infrastruktūras ekspluatācijai”). Lai pamatotu šo apgalvojumu, tā tikai atsaucas uz izklāstītajiem argumentiem par atbilstību Altmark kritērijiem un 2005. gada VTNP lēmumam.

| (129) | Attiecībā uz saderību atbilstīgi 2005. gada Aviācijas vadlīniju 4.1. iedaļai (“Lidostu infrastruktūras finansējums”) Vācija norāda, ka visi šajā iedaļā minētie nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

(129)

Attiecībā uz saderību atbilstīgi 2005. gada Aviācijas vadlīniju 4.1. iedaļai (“Lidostu infrastruktūras finansējums”) Vācija norāda, ka visi šajā iedaļā minētie nosacījumi ir izpildīti.

Infrastruktūras būvēšana un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktam vispārējo interešu mērķim (reģionālā attīstība, pieejamība u. c.)

| (130) | Vācija atsaucas uz saviem iesniegtajiem dokumentiem par VTNP esību, lai pierādītu, ka Zārbrikenes lidosta ir sasniegusi vispārējo interešu mērķi. Tā atkārto, ka lidosta atbilst vietējo iedzīvotāju aviopārvadājumu vajadzībām, ka kaimiņos esošās lidostas nevar nodrošināt reģiona pieejamību un ka lidosta ir svarīga reģiona ekonomikas attīstībai. |
| --- | --- |

(130)

Vācija atsaucas uz saviem iesniegtajiem dokumentiem par VTNP esību, lai pierādītu, ka Zārbrikenes lidosta ir sasniegusi vispārējo interešu mērķi. Tā atkārto, ka lidosta atbilst vietējo iedzīvotāju aviopārvadājumu vajadzībām, ka kaimiņos esošās lidostas nevar nodrošināt reģiona pieejamību un ka lidosta ir svarīga reģiona ekonomikas attīstībai.

Infrastruktūra ir vajadzīga un samērīga ar noteikto mērķi

| (131) | Saskaņā ar Vācijas teikto infrastruktūra, jo īpaši termināļa ēka, kuru izmanto kopš 2000. gada, un modernizētais skrejceļš, ir absolūti nepieciešama mērķa sasniegšanai un nav nesamērīgi liela vai komplicēta. Šie ieguldījumi infrastruktūrā bija vajadzīgi, lai uzturētu vai aizstātu nolietotu infrastruktūru un pielāgotos palielinātam pasažieru skaitam, paaugstinātām prasībām attiecībā uz komfortu, kā arī stingrākām drošības un drošuma prasībām. Bez ieguldījumiem lidosta nevarētu darboties. Vācija arī atgādina, ka pirms jaunā termināļa būvniecības (sākot no 1999. gada) infrastruktūra regulāri tika pārslogota [...]. Visbeidzot, tā norāda, ka vajadzīgie ieguldījumi nevarēja tikt finansēti no lidostas operatora pašu kapitāla. |
| --- | --- |

(131)

Saskaņā ar Vācijas teikto infrastruktūra, jo īpaši termināļa ēka, kuru izmanto kopš 2000. gada, un modernizētais skrejceļš, ir absolūti nepieciešama mērķa sasniegšanai un nav nesamērīgi liela vai komplicēta. Šie ieguldījumi infrastruktūrā bija vajadzīgi, lai uzturētu vai aizstātu nolietotu infrastruktūru un pielāgotos palielinātam pasažieru skaitam, paaugstinātām prasībām attiecībā uz komfortu, kā arī stingrākām drošības un drošuma prasībām. Bez ieguldījumiem lidosta nevarētu darboties. Vācija arī atgādina, ka pirms jaunā termināļa būvniecības (sākot no 1999. gada) infrastruktūra regulāri tika pārslogota [...]. Visbeidzot, tā norāda, ka vajadzīgie ieguldījumi nevarēja tikt finansēti no lidostas operatora pašu kapitāla.

Prognozes par infrastruktūras izmantošanu vidējā termiņā ir apmierinošas

| (132) | Pamatojoties uz jau notiekošo infrastruktūras izmantošanu un gaidāmo pasažieru skaita pieaugumu, Vācija apgalvo, ka prognozes par infrastruktūras lietošanu ir pat vairāk nekā apmierinošas. Tas attiecas uz prognozēm par aviācijas attīstību reģionā, kuras liecina, ka pieprasījums pieaugs. |
| --- | --- |

(132)

Pamatojoties uz jau notiekošo infrastruktūras izmantošanu un gaidāmo pasažieru skaita pieaugumu, Vācija apgalvo, ka prognozes par infrastruktūras lietošanu ir pat vairāk nekā apmierinošas. Tas attiecas uz prognozēm par aviācijas attīstību reģionā, kuras liecina, ka pieprasījums pieaugs.

| (133) | Vācija norāda, ka 1999. gadā, kad sākās jaunās termināļa ēkas būvniecība, nevarēja paredzēt, ka 2001. gada 11. septembra notikumi Amerikas Savienotajās Valstīs, pelnu mākonis pēc vulkāna izvirduma Islandē 2010. gadā un pasaules ekonomikas krīze laikposmā no 2008. gada līdz 2011. gadam negatīvi ietekmēs pasažieru skaitu Zārbrikenē. Tiek norādīts, ka šie notikumi ir ietekmējuši visu Eiropas aviācijas nozari, aizkavējot iepriekš pozitīvo attīstību. Tomēr pozitīvā tendence, kas bija vērojama jau 1999. gadā, – saskaņā ar Vācijas teikto – vēl ir jūtama, dodot cerības, ka Zārbrikenes lidostas kapacitāte tiks pilnībā izmantota vidējā termiņā (ņemot vērā arī paredzēto sadarbību ar Cveibrikenes lidostu). |
| --- | --- |

(133)

Vācija norāda, ka 1999. gadā, kad sākās jaunās termināļa ēkas būvniecība, nevarēja paredzēt, ka 2001. gada 11. septembra notikumi Amerikas Savienotajās Valstīs, pelnu mākonis pēc vulkāna izvirduma Islandē 2010. gadā un pasaules ekonomikas krīze laikposmā no 2008. gada līdz 2011. gadam negatīvi ietekmēs pasažieru skaitu Zārbrikenē. Tiek norādīts, ka šie notikumi ir ietekmējuši visu Eiropas aviācijas nozari, aizkavējot iepriekš pozitīvo attīstību. Tomēr pozitīvā tendence, kas bija vērojama jau 1999. gadā, – saskaņā ar Vācijas teikto – vēl ir jūtama, dodot cerības, ka Zārbrikenes lidostas kapacitāte tiks pilnībā izmantota vidējā termiņā (ņemot vērā arī paredzēto sadarbību ar Cveibrikenes lidostu).

| (134) | Attiecībā uz finanšu perspektīvām Vācija uzsver, ka pozitīvs EBITDA ir sagaidāms līdz 2020. gadam un ka tas ir pietiekami, lai izpildītu prasību par apmierinošām vidēja termiņa prognozēm attiecībā uz infrastruktūras izmantošanu. Tā atgādina, ka Komisija pati ir atzinusi, ka reģionālās lidostas parasti negūst peļņu, ko varētu no jauna ieguldīt infrastruktūrā; tas ir fakts, kas neizslēdz atbalsta pasākumu saderību atbilstīgi 2005. gada Aviācijas vadlīnijām. |
| --- | --- |

(134)

Attiecībā uz finanšu perspektīvām Vācija uzsver, ka pozitīvs EBITDA ir sagaidāms līdz 2020. gadam un ka tas ir pietiekami, lai izpildītu prasību par apmierinošām vidēja termiņa prognozēm attiecībā uz infrastruktūras izmantošanu. Tā atgādina, ka Komisija pati ir atzinusi, ka reģionālās lidostas parasti negūst peļņu, ko varētu no jauna ieguldīt infrastruktūrā; tas ir fakts, kas neizslēdz atbalsta pasākumu saderību atbilstīgi 2005. gada Aviācijas vadlīnijām.

Infrastruktūra ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem

| (135) | Tā kā visas aviosabiedrības var bez diskriminācijas piekļūt lidostai un visām aviosabiedrībām piemēro vienu cenrādi, tostarp tur iekļautās atlaides, Vācija uzskata, ka šis kritērijs ir izpildīts. Tā uzsver, ka atlaides netiek īpaši izstrādātas tādā veidā, lai tās radītu de facto selektīvu priekšrocību dažām aviosabiedrībām. Visbeidzot, tā apgalvo, ka atsevišķie līgumi, kas noslēgti ar aviosabiedrībām Cirrus un Air Berlin, nav būtiski šajā kontekstā un ka jebkurā gadījumā visām aviosabiedrībām bija iespēja noslēgt šādus līgumus. |
| --- | --- |

(135)

Tā kā visas aviosabiedrības var bez diskriminācijas piekļūt lidostai un visām aviosabiedrībām piemēro vienu cenrādi, tostarp tur iekļautās atlaides, Vācija uzskata, ka šis kritērijs ir izpildīts. Tā uzsver, ka atlaides netiek īpaši izstrādātas tādā veidā, lai tās radītu de facto selektīvu priekšrocību dažām aviosabiedrībām. Visbeidzot, tā apgalvo, ka atsevišķie līgumi, kas noslēgti ar aviosabiedrībām Cirrus un Air Berlin, nav būtiski šajā kontekstā un ka jebkurā gadījumā visām aviosabiedrībām bija iespēja noslēgt šādus līgumus.

Ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā Savienības interesēm

| (136) | Vācijai nav skaidrs, kā “mērena” infrastruktūras paplašināšana Zārbrikenes lidostā varētu ietekmēt vai ir ietekmējusi tirdzniecību. Tā atgādina, ka Komisija ir atzinusi, ka mazu reģionālu lidostu atbalstam parasti nav šādas ietekmes. Attiecībā uz iespējamo ietekmi uz Cveibrikenes lidostu Vācija atkārto, ka abas lidostas nekonkurē, bet papildina viena otru. Tā arī apgalvo, ka infrastruktūras pasākumi neietekmēja Mecas-Nansī-Lotringas un Luksemburgas lidostu, jo tas būtu pretrunā Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

(136)

Vācijai nav skaidrs, kā “mērena” infrastruktūras paplašināšana Zārbrikenes lidostā varētu ietekmēt vai ir ietekmējusi tirdzniecību. Tā atgādina, ka Komisija ir atzinusi, ka mazu reģionālu lidostu atbalstam parasti nav šādas ietekmes. Attiecībā uz iespējamo ietekmi uz Cveibrikenes lidostu Vācija atkārto, ka abas lidostas nekonkurē, bet papildina viena otru. Tā arī apgalvo, ka infrastruktūras pasākumi neietekmēja Mecas-Nansī-Lotringas un Luksemburgas lidostu, jo tas būtu pretrunā Kopienas interesēm.

Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts

| (137) | Vācija apgalvo, ka vismaz laikposmā no 2000. gada līdz 2005. gadam finansiālo atbalstu lidostai var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. Lai pierādītu Zārbrikenes lidostas nozīmi reģiona ekonomiskajā attīstībā un pieejamībā, Vācija atsaucas uz saviem iesniegtajiem dokumentiem par VTNP esību. Finansiālais atbalsts ir piešķirts par labu gandrīz tikai infrastruktūras projektiem, kas atbilda reģionālās attīstības mērķiem. Kā piemēru Vācija sniedz plašus paskaidrojumus par trīs lielākajiem (atsevišķiem) ieguldījumiem infrastruktūrā un to nepieciešamību. |
| --- | --- |

(137)

Vācija apgalvo, ka vismaz laikposmā no 2000. gada līdz 2005. gadam finansiālo atbalstu lidostai var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. Lai pierādītu Zārbrikenes lidostas nozīmi reģiona ekonomiskajā attīstībā un pieejamībā, Vācija atsaucas uz saviem iesniegtajiem dokumentiem par VTNP esību. Finansiālais atbalsts ir piešķirts par labu gandrīz tikai infrastruktūras projektiem, kas atbilda reģionālās attīstības mērķiem. Kā piemēru Vācija sniedz plašus paskaidrojumus par trīs lielākajiem (atsevišķiem) ieguldījumiem infrastruktūrā un to nepieciešamību.

| (138) | Attiecībā uz stimulējošo ietekmi Vācija skaidro, ka lidosta ir svarīgs stimuls ārpus reģiona esošiem uzņēmumiem veikt ieguldījumus Zāras federālajā zemē. Kā arī uzņēmumiem, kas te jau darbojas, tas ir stimuls, lai paplašinātos un ieguldītu papildu līdzekļus. Tiek apgalvots, ka, ja stimulējošā ietekme pazustu, Zāras federālā zeme, ņemot vērā tās sarežģīto budžeta situāciju, pārskatītu savu atbalstu lidostai. Visbeidzot, Vācija vēlreiz uzsver, ka Cveibrikenes lidostas darbība netiek ietekmēta. |
| --- | --- |

(138)

Attiecībā uz stimulējošo ietekmi Vācija skaidro, ka lidosta ir svarīgs stimuls ārpus reģiona esošiem uzņēmumiem veikt ieguldījumus Zāras federālajā zemē. Kā arī uzņēmumiem, kas te jau darbojas, tas ir stimuls, lai paplašinātos un ieguldītu papildu līdzekļus. Tiek apgalvots, ka, ja stimulējošā ietekme pazustu, Zāras federālā zeme, ņemot vērā tās sarežģīto budžeta situāciju, pārskatītu savu atbalstu lidostai. Visbeidzot, Vācija vēlreiz uzsver, ka Cveibrikenes lidostas darbība netiek ietekmēta.

3.2.   VAIRĀKU ZEMESGABALU NODOŠANA UZŅĒMUMAM FSBESITZG

3.2.1.   ATBALSTA ESĪBA

| (139) | Vācija uzskata, ka zemes nodošana bija vajadzīga drošības nolūkos un bija saistīta ar valsts politikas uzdevumiem, tādējādi uz to neattiecas Līguma 107. panta 1. punkta piemērošanas joma. Precīzāk, tiek apgalvots, ka pēc skrejceļa nomaiņas šī nodotā zeme bija vajadzīga, lai varētu norobežot skrejceļa galus ar paplašinātām drošības un drošuma zonām un pielāgot pašreizējo drošības nožogojumu. Saskaņā ar Vācijas teikto lidostas teritorijas nodrošināšana tiek veikta sabiedrības interesēs un ir valsts uzdevums, nevis saimnieciskā darbība. Šo drošības pasākumu pamatā bija tiesību aktu grozījumi, kas tika izdarīti pēc 2001. gada 11. septembra notikumiem Amerikas Savienotajās Valstīs. |
| --- | --- |

(139)

Vācija uzskata, ka zemes nodošana bija vajadzīga drošības nolūkos un bija saistīta ar valsts politikas uzdevumiem, tādējādi uz to neattiecas Līguma 107. panta 1. punkta piemērošanas joma. Precīzāk, tiek apgalvots, ka pēc skrejceļa nomaiņas šī nodotā zeme bija vajadzīga, lai varētu norobežot skrejceļa galus ar paplašinātām drošības un drošuma zonām un pielāgot pašreizējo drošības nožogojumu. Saskaņā ar Vācijas teikto lidostas teritorijas nodrošināšana tiek veikta sabiedrības interesēs un ir valsts uzdevums, nevis saimnieciskā darbība. Šo drošības pasākumu pamatā bija tiesību aktu grozījumi, kas tika izdarīti pēc 2001. gada 11. septembra notikumiem Amerikas Savienotajās Valstīs.

| (140) | Turklāt Vācija norāda, ka pēc 2000. gada veiktā zemes nodošana, kuras kopējā vērtība bija [...], neizkropļo konkurenci un neietekmē tirdzniecību to pašu iemeslu dēļ, kas minēti attiecībā uz vispārējiem finansēšanas pasākumiem. Pamatojoties uz zemo vērtību, uz zemes nodošanu varētu attiekties de minimis regula. |
| --- | --- |

(140)

Turklāt Vācija norāda, ka pēc 2000. gada veiktā zemes nodošana, kuras kopējā vērtība bija [...], neizkropļo konkurenci un neietekmē tirdzniecību to pašu iemeslu dēļ, kas minēti attiecībā uz vispārējiem finansēšanas pasākumiem. Pamatojoties uz zemo vērtību, uz zemes nodošanu varētu attiekties de minimis regula.

3.3.   GARANTIJAS AIZDEVUMIEM VH SAAR UN FSBESITZG LABĀ

3.3.1.   ATBALSTA ESĪBA

| (141) | Lēmumā par procedūras sākšanu tika uzskatīts, ka no trim zināmajām garantijām, kas piešķirtas FSBesitzG, tikai viena tika piešķirta pēc 2000. gada. Tomēr Vācija skaidro, ka attiecīgā garantija faktiski tika piešķirta 1999. gadā, tas ir, pirms svarīgā Aéroports de Paris sprieduma. Tāpēc tiek apgalvots, ka neviena no trim garantijām nevarētu būt valsts atbalsta pasākums. Gadījumā, ja Komisija tomēr secinātu, ka šīs garantijas ir valsts atbalsts, Vācija norāda, ka tās būtu jānovērtē kā pastāvošs atbalsts, tādēļ jebkurš Komisijas lēmums radītu vienīgi ex nunc sekas. |
| --- | --- |

(141)

Lēmumā par procedūras sākšanu tika uzskatīts, ka no trim zināmajām garantijām, kas piešķirtas FSBesitzG, tikai viena tika piešķirta pēc 2000. gada. Tomēr Vācija skaidro, ka attiecīgā garantija faktiski tika piešķirta 1999. gadā, tas ir, pirms svarīgā Aéroports de Paris sprieduma. Tāpēc tiek apgalvots, ka neviena no trim garantijām nevarētu būt valsts atbalsta pasākums. Gadījumā, ja Komisija tomēr secinātu, ka šīs garantijas ir valsts atbalsts, Vācija norāda, ka tās būtu jānovērtē kā pastāvošs atbalsts, tādēļ jebkurš Komisijas lēmums radītu vienīgi ex nunc sekas.

| (142) | Attiecībā uz apstiprinājuma vēstulēm Vācija atsaucas uz savu argumentāciju saistībā ar vispārējo finansēšanas pasākumu lidostas labā (93.–121. apsvērums), apgalvojot, ka tā ir piemērojama arī šajā jautājumā. |
| --- | --- |

(142)

Attiecībā uz apstiprinājuma vēstulēm Vācija atsaucas uz savu argumentāciju saistībā ar vispārējo finansēšanas pasākumu lidostas labā (93.–121. apsvērums), apgalvojot, ka tā ir piemērojama arī šajā jautājumā.

3.3.2.   SADERĪBA

| (143) | Vācija apgalvo, ka, ja pasākumi būtu kvalificējami kā valsts atbalsts, tie būtu saderīgi ar iekšējo tirgu saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti 2005. gada Aviācijas vadlīnijās. Šajā saistībā tā atsaucas uz iesniegtajiem argumentiem attiecībā uz vispārējo finansēšanas pasākumu, apgalvojot, ka tie ir piemērojami arī šajā jautājumā. |
| --- | --- |

(143)

Vācija apgalvo, ka, ja pasākumi būtu kvalificējami kā valsts atbalsts, tie būtu saderīgi ar iekšējo tirgu saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti 2005. gada Aviācijas vadlīnijās. Šajā saistībā tā atsaucas uz iesniegtajiem argumentiem attiecībā uz vispārējo finansēšanas pasākumu, apgalvojot, ka tie ir piemērojami arī šajā jautājumā.

3.4.   NOMAS LĪGUMS STARP FSBESITZG UN FSBG

3.4.1.   ATBALSTA ESĪBA

| (144) | Vācija nošķir 1997. gadā noslēgto nomas līgumu, kas bija spēkā līdz 2006. gada 1. jūlijam, un nomas līgumu, kas bija spēkā no 2006. gada 1. jūlija līdz uzņēmumu FSBesitzG un FSBG apvienošanai. |
| --- | --- |

(144)

Vācija nošķir 1997. gadā noslēgto nomas līgumu, kas bija spēkā līdz 2006. gada 1. jūlijam, un nomas līgumu, kas bija spēkā no 2006. gada 1. jūlija līdz uzņēmumu FSBesitzG un FSBG apvienošanai.

| (145) | Attiecībā uz 1997. gada nomas līgumu tiek apgalvots, ka valsts atbalsta konstatēšanas gadījumā tas būtu kvalificējams kā pastāvošs atbalsts. Ja Komisija atzītu, ka šis līgums ir nesaderīgs valsts atbalsts, šāds lēmums būtu spēkā tikai attiecībā uz nākotni, nevis pagātni. |
| --- | --- |

(145)

Attiecībā uz 1997. gada nomas līgumu tiek apgalvots, ka valsts atbalsta konstatēšanas gadījumā tas būtu kvalificējams kā pastāvošs atbalsts. Ja Komisija atzītu, ka šis līgums ir nesaderīgs valsts atbalsts, šāds lēmums būtu spēkā tikai attiecībā uz nākotni, nevis pagātni.

| (146) | Attiecībā uz 2006. gada nomas līgumu Vācija norāda, ka šis līgums ir tikai pastāvošā atbalsta grozījums un nav uzskatāms par jaunu atbalstu. Tā jo īpaši uzsver, ka likums, pamatojoties uz kuru šāds nomas līgums varēja tikt noslēgts, nebija mainījies. Tā apgalvo, ka, lai līgumu varētu kvalificēt kā jaunu atbalstu, būtu jāgroza tiesiskais pamats. |
| --- | --- |

(146)

Attiecībā uz 2006. gada nomas līgumu Vācija norāda, ka šis līgums ir tikai pastāvošā atbalsta grozījums un nav uzskatāms par jaunu atbalstu. Tā jo īpaši uzsver, ka likums, pamatojoties uz kuru šāds nomas līgums varēja tikt noslēgts, nebija mainījies. Tā apgalvo, ka, lai līgumu varētu kvalificēt kā jaunu atbalstu, būtu jāgroza tiesiskais pamats.

| (147) | Turklāt Vācija apgalvo, ka tajā laikā 2006. gada nomas līgums bija saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Tā apgalvo, ka mainīgais nomas maksājums nebija nekas neparasts un ka nekas neliecina par to, ka faktiski maksājamā summa bija neraksturīgi zema. Turklāt tiek uzskatīts, ka mainīgais nomas maksājums deva arī iespēju saņemt ievērojami lielākus nomas maksājumus par iepriekšējā līgumā paredzētajiem. Tiek apgalvots, ka 2006. gada nomas līgums uzlaboja uzņēmuma FSBG rīcībspēju. Visbeidzot, Vācija apgalvo, ka saglabāt uzņēmumu Fraport kā akcionāru bija FSBesitzG interesēs, jo šā uzņēmuma iesaistīšanās nodrošināja piekļuvi zinātībai un sinerģijas izveidi. |
| --- | --- |

(147)

Turklāt Vācija apgalvo, ka tajā laikā 2006. gada nomas līgums bija saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Tā apgalvo, ka mainīgais nomas maksājums nebija nekas neparasts un ka nekas neliecina par to, ka faktiski maksājamā summa bija neraksturīgi zema. Turklāt tiek uzskatīts, ka mainīgais nomas maksājums deva arī iespēju saņemt ievērojami lielākus nomas maksājumus par iepriekšējā līgumā paredzētajiem. Tiek apgalvots, ka 2006. gada nomas līgums uzlaboja uzņēmuma FSBG rīcībspēju. Visbeidzot, Vācija apgalvo, ka saglabāt uzņēmumu Fraport kā akcionāru bija FSBesitzG interesēs, jo šā uzņēmuma iesaistīšanās nodrošināja piekļuvi zinātībai un sinerģijas izveidi.

| (148) | Jebkurā gadījumā Vācija uzsver, ka, lai gan nav pieejami dokumenti, kuros norādīts, kā tika aprēķināti nomas maksājumi, faktiskā nomas maksājuma summa nav svarīga, jo cieša saistība starp FSBesitzG un FSBG nozīmē, ka vispārējā ekonomiskā ietekme bija neitrāla. Ja nomas maksājums būtu lielāks, FSBesitzG saņemtu mazāk naudas no vh Saar, savukārt mazāks maksājums tiktu kompensēts ar lielākiem sabiedrības vh Saar pārskaitījumiem. |
| --- | --- |

(148)

Jebkurā gadījumā Vācija uzsver, ka, lai gan nav pieejami dokumenti, kuros norādīts, kā tika aprēķināti nomas maksājumi, faktiskā nomas maksājuma summa nav svarīga, jo cieša saistība starp FSBesitzG un FSBG nozīmē, ka vispārējā ekonomiskā ietekme bija neitrāla. Ja nomas maksājums būtu lielāks, FSBesitzG saņemtu mazāk naudas no vh Saar, savukārt mazāks maksājums tiktu kompensēts ar lielākiem sabiedrības vh Saar pārskaitījumiem.

| (149) | Attiecībā uz konkurences izkropļošanu un ietekmi uz tirdzniecību Vācija atsaucas uz argumentiem, kas šajā saistībā pausti attiecībā uz vispārējiem finansēšanas pasākumiem, uzskatot, ka minētie argumenti ir piemērojami arī šajā jautājumā. |
| --- | --- |

(149)

Attiecībā uz konkurences izkropļošanu un ietekmi uz tirdzniecību Vācija atsaucas uz argumentiem, kas šajā saistībā pausti attiecībā uz vispārējiem finansēšanas pasākumiem, uzskatot, ka minētie argumenti ir piemērojami arī šajā jautājumā.

3.5.   ATLAIDES AVIOSABIEDRĪBĀM

3.5.1.   ATBALSTA ESĪBA

| (150) | Vācija uzskata, ka lidostas maksu atlaides, kas ieviestas 2007. gadā, bija ekonomiski izdevīgas, nepiešķīra selektīvu priekšrocību un nekropļoja konkurenci/neietekmēja tirdzniecību. |
| --- | --- |

(150)

Vācija uzskata, ka lidostas maksu atlaides, kas ieviestas 2007. gadā, bija ekonomiski izdevīgas, nepiešķīra selektīvu priekšrocību un nekropļoja konkurenci/neietekmēja tirdzniecību.

Tirgus ekonomikas dalībnieka pārbaude

| (151) | Pēc sabiedrības Hapag Lloyd/TUIFly aiziešanas 2006. gadā pasažieru skaits Zārbrikenes lidostā samazinājās par 30 %. Saskaņā ar Vācijas teikto šajā situācijā pasākumi bija nepieciešami, lai nodrošinātu, ka vidējā termiņā un ilgtermiņā tiek pienācīgi izmantota lidostas pašreizējā kapacitāte un saglabāta tās konkurētspēja un pievilcība. Iepriekšējais cenrādis nebija konkurētspējīgs, jo lidostai bija augstākas maksas nekā citām lidostām Vācijā. Vācija uzskata, ka atlaides faktiski radīja nepārtrauktu pasažieru skaita pieaugumu pēc 2006. gada. Vācija apliecina atlaižu pozitīvo ietekmi, atsaucoties uz Air Berlin lēmumu sākt apkalpot Zārbrikenes lidostu; šis lēmums tika pieņemts tikai pēc atlaižu ieviešanas. |
| --- | --- |

(151)

Pēc sabiedrības Hapag Lloyd/TUIFly aiziešanas 2006. gadā pasažieru skaits Zārbrikenes lidostā samazinājās par 30 %. Saskaņā ar Vācijas teikto šajā situācijā pasākumi bija nepieciešami, lai nodrošinātu, ka vidējā termiņā un ilgtermiņā tiek pienācīgi izmantota lidostas pašreizējā kapacitāte un saglabāta tās konkurētspēja un pievilcība. Iepriekšējais cenrādis nebija konkurētspējīgs, jo lidostai bija augstākas maksas nekā citām lidostām Vācijā. Vācija uzskata, ka atlaides faktiski radīja nepārtrauktu pasažieru skaita pieaugumu pēc 2006. gada. Vācija apliecina atlaižu pozitīvo ietekmi, atsaucoties uz Air Berlin lēmumu sākt apkalpot Zārbrikenes lidostu; šis lēmums tika pieņemts tikai pēc atlaižu ieviešanas.

| (152) | Vācija pamato savu argumentu, ka atlaides bija ekonomiski izdevīgas, ar to, ka atlaides tika piešķirtas tikai jaunām aviosabiedrībām vai jauniem maršrutiem. Tāpēc, kā tiek apgalvots, ir sagaidāms, ka atlaidēm nebūs tūlītēja ietekme uz status quo, taču nākotnē tās varētu veicināt pasažieru skaita pieaugumu. Tiek arī norādīts, ka ekonomiskais izdevīgums tiek pastiprināts, paredzot ierobežojumu, ka atlaide nevar pārsniegt 50 % no jaunās aviosabiedrības vai jaunā maršruta ieguldījumu izmaksām. |
| --- | --- |

(152)

Vācija pamato savu argumentu, ka atlaides bija ekonomiski izdevīgas, ar to, ka atlaides tika piešķirtas tikai jaunām aviosabiedrībām vai jauniem maršrutiem. Tāpēc, kā tiek apgalvots, ir sagaidāms, ka atlaidēm nebūs tūlītēja ietekme uz status quo, taču nākotnē tās varētu veicināt pasažieru skaita pieaugumu. Tiek arī norādīts, ka ekonomiskais izdevīgums tiek pastiprināts, paredzot ierobežojumu, ka atlaide nevar pārsniegt 50 % no jaunās aviosabiedrības vai jaunā maršruta ieguldījumu izmaksām.

| (153) | Uzverot, ka atlaides ir ekonomiski pamatotas, Vācija norāda, ka, tā kā šīs atlaides tika piedāvātas visām aviosabiedrībām, bija iespējams veikt precīzus ex ante aprēķinus attiecībā uz atlaižu izmaksām un ieguvumiem. Savukārt lidostas slēgšanas izmaksas netika novērtētas, jo slēgšana nekad nav uzskatīta par risinājumu. |
| --- | --- |

(153)

Uzverot, ka atlaides ir ekonomiski pamatotas, Vācija norāda, ka, tā kā šīs atlaides tika piedāvātas visām aviosabiedrībām, bija iespējams veikt precīzus ex ante aprēķinus attiecībā uz atlaižu izmaksām un ieguvumiem. Savukārt lidostas slēgšanas izmaksas netika novērtētas, jo slēgšana nekad nav uzskatīta par risinājumu.

Selektivitāte

| (154) | Atsaucoties uz to, ka 2007. gadā ieviestās atlaides bija pieejamas visām aviosabiedrībām, Vācija uzsver, ka pasākums nav selektīvs. Publicētais cenrādis, kurā iekļautas atlaides, bija vispārīgs un teorētisks, atlaides tika automātiski piemērotas visām aviosabiedrībām, kas darbojās Zārbrikenē un iesniedza attiecīgos datus, un lidosta nevarēja piemērot atlaides pēc sava ieskata. |
| --- | --- |

(154)

Atsaucoties uz to, ka 2007. gadā ieviestās atlaides bija pieejamas visām aviosabiedrībām, Vācija uzsver, ka pasākums nav selektīvs. Publicētais cenrādis, kurā iekļautas atlaides, bija vispārīgs un teorētisks, atlaides tika automātiski piemērotas visām aviosabiedrībām, kas darbojās Zārbrikenē un iesniedza attiecīgos datus, un lidosta nevarēja piemērot atlaides pēc sava ieskata.

| (155) | Vācija apgalvo, ka atlaižu mērķis bija palielināt Zārbrikenes lidostas pievilcību, nevis atbalstīt kādu konkrētu aviosabiedrību. Selektivitāti de facto varētu izslēgt arī tas, ka visiem gaisa kuģiem, kuru maksimālā pacelšanās masa (Maximum Take Off Weight – MTOW) pārsniedz 5  700 kg, tika piemērotas vienādas maksas, tādējādi attiecoties pret visiem komerciālās satiksmes gaisa kuģiem vienlīdzīgi, nešķirojot tos pēc vietējiem un starptautiskiem lidojumiem. Visbeidzot, atlaides netika šķirotas arī, pamatojoties uz gaisa kuģu nolaišanās skaitu. |
| --- | --- |

(155)

Vācija apgalvo, ka atlaižu mērķis bija palielināt Zārbrikenes lidostas pievilcību, nevis atbalstīt kādu konkrētu aviosabiedrību. Selektivitāti de facto varētu izslēgt arī tas, ka visiem gaisa kuģiem, kuru maksimālā pacelšanās masa (Maximum Take Off Weight – MTOW) pārsniedz 5  700 kg, tika piemērotas vienādas maksas, tādējādi attiecoties pret visiem komerciālās satiksmes gaisa kuģiem vienlīdzīgi, nešķirojot tos pēc vietējiem un starptautiskiem lidojumiem. Visbeidzot, atlaides netika šķirotas arī, pamatojoties uz gaisa kuģu nolaišanās skaitu.

Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

| (156) | Attiecībā uz konkurences izkropļošanu un ietekmi uz tirdzniecību Vācija atsaucas uz argumentiem, kas šajā saistībā izvirzīti attiecībā uz vispārējiem finansēšanas pasākumiem, uzskatot, ka minētie argumenti ir piemērojami arī šajā jautājumā. |
| --- | --- |

(156)

Attiecībā uz konkurences izkropļošanu un ietekmi uz tirdzniecību Vācija atsaucas uz argumentiem, kas šajā saistībā izvirzīti attiecībā uz vispārējiem finansēšanas pasākumiem, uzskatot, ka minētie argumenti ir piemērojami arī šajā jautājumā.

3.6.   AVIOSABIEDRĪBAI CIRRUS AIRLINES PIEŠĶIRTAIS ATBALSTS DARBĪBAS SĀKŠANAI

3.6.1.   ATBALSTA ESĪBA

| (157) | Vācija apgalvo, ka, noslēdzot līgumu ar Cirrus, FSBesitzG rīkojās kā privāts ieguldītājs, tādēļ maksājumi, kas veikti aviosabiedrībai Cirrus, nav uzskatāmi par valsts atbalstu. Turklāt tiek apgalvots, ka šis pasākums neizkropļoja konkurenci un neietekmēja tirdzniecību. |
| --- | --- |

(157)

Vācija apgalvo, ka, noslēdzot līgumu ar Cirrus, FSBesitzG rīkojās kā privāts ieguldītājs, tādēļ maksājumi, kas veikti aviosabiedrībai Cirrus, nav uzskatāmi par valsts atbalstu. Turklāt tiek apgalvots, ka šis pasākums neizkropļoja konkurenci un neietekmēja tirdzniecību.

Tirgus ekonomikas dalībnieka pārbaude

| (158) | Atbilstoši Vācijas teiktajam ar Cirrus noslēgtā līguma mērķis bija panākt pasažieru skaita pieaugumu. Šo pieaugumu bija paredzēts panākt, palielinot lidojumu skaitu uz [...] un izmantojot modernus gaisa kuģus. Gan lidojumu skaita palielināšana, gan modernu gaisa kuģu izmantošana bija jo īpaši paredzēta, lai nodrošinātu personām, kas dodas darījumu braucienos, lielāku komfortu un elastību. |
| --- | --- |

(158)

Atbilstoši Vācijas teiktajam ar Cirrus noslēgtā līguma mērķis bija panākt pasažieru skaita pieaugumu. Šo pieaugumu bija paredzēts panākt, palielinot lidojumu skaitu uz [...] un izmantojot modernus gaisa kuģus. Gan lidojumu skaita palielināšana, gan modernu gaisa kuģu izmantošana bija jo īpaši paredzēta, lai nodrošinātu personām, kas dodas darījumu braucienos, lielāku komfortu un elastību.

| (159) | Vācija uzskata, ka biežie līguma grozījumi pierāda, ka FSBesitzG cieši uzraudzīja ekonomisko attīstību un varēja ātri reaģēt uz ekonomiska rakstura vajadzībām. Vēl viena norāde par FSBesitzG ieinteresētību līguma ekonomiskajā ilgtspējā ir īsais periods, kas paredzēts iepriekšējam paziņojumam par līguma anulēšanu (30 dienas) un kas ļauj atcelt vienošanos gadījumā, ja netiek sasniegti mērķi. Visbeidzot, ilgtermiņa rentabilitāti tika nolemts stiprināt, Zārbrikenē nodibinot vietējo aviopārvadātāju Cirrus. Saskaņā ar Vācijas teikto precīzi dati par paredzamajām izmaksām un ieguvumiem tomēr nav pieejami. |
| --- | --- |

(159)

Vācija uzskata, ka biežie līguma grozījumi pierāda, ka FSBesitzG cieši uzraudzīja ekonomisko attīstību un varēja ātri reaģēt uz ekonomiska rakstura vajadzībām. Vēl viena norāde par FSBesitzG ieinteresētību līguma ekonomiskajā ilgtspējā ir īsais periods, kas paredzēts iepriekšējam paziņojumam par līguma anulēšanu (30 dienas) un kas ļauj atcelt vienošanos gadījumā, ja netiek sasniegti mērķi. Visbeidzot, ilgtermiņa rentabilitāti tika nolemts stiprināt, Zārbrikenē nodibinot vietējo aviopārvadātāju Cirrus. Saskaņā ar Vācijas teikto precīzi dati par paredzamajām izmaksām un ieguvumiem tomēr nav pieejami.

Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

| (160) | Attiecībā uz konkurences izkropļošanu un ietekmi uz tirdzniecību Vācija atsaucas uz argumentiem, kas izklāstīti attiecībā uz lidostas maksu atlaidēm, kuras ieviestas 2007. gadā, uzskatot, ka minētie argumenti ir piemērojami arī šajā jautājumā. |
| --- | --- |

(160)

Attiecībā uz konkurences izkropļošanu un ietekmi uz tirdzniecību Vācija atsaucas uz argumentiem, kas izklāstīti attiecībā uz lidostas maksu atlaidēm, kuras ieviestas 2007. gadā, uzskatot, ka minētie argumenti ir piemērojami arī šajā jautājumā.

3.6.2.   SADERĪBA

| (161) | Vācija apgalvo, ka, pat ja maksājumi aviosabiedrībai Cirrus tiktu uzskatīti par valsts atbalstu, tos var attaisnot kā saderīgu valsts atbalstu darbības sākšanai saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti 2005. gada Aviācijas vadlīnijās un Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(161)

Vācija apgalvo, ka, pat ja maksājumi aviosabiedrībai Cirrus tiktu uzskatīti par valsts atbalstu, tos var attaisnot kā saderīgu valsts atbalstu darbības sākšanai saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti 2005. gada Aviācijas vadlīnijās un Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā.

| (162) | Atgādinot, ka līgums ar Cirrus palielināja minētās aviosabiedrības lidojumu skaitu [...] maršrutā, ka FSBesitzG noslēdza minēto līgumu rentabilitātes uzlabošanai un ka lidojumu skaita pieauguma ietekmi uz citiem maršrutiem nevar pārbaudīt, jo neviena cita aviosabiedrība neapkalpoja [...] no Zārbrikenes, Vācija apgalvo, ka attiecīgie nosacījumi ir izpildīti. Tā arī paskaidro, ka starp Zārbrikeni un [...] nebija citu ātrgaitas savienojumu un ka līgumā paredzētie maksājumi nebija apvienoti ar lidostas maksu atlaidēm (cenrādis, tostarp atlaides, stājās spēkā tikai pēc tam, kad Cirrus līgums bija beidzies). Visbeidzot, Vācija paskaidro, ka tā neuzskatīja, ka līgumā ir ietverti valsts atbalsta elementi, tāpēc netika publiskota informācija par līgumu (sarakstā vai citādi) un nodrošināts īpašs prasību mehānisms. |
| --- | --- |

(162)

Atgādinot, ka līgums ar Cirrus palielināja minētās aviosabiedrības lidojumu skaitu [...] maršrutā, ka FSBesitzG noslēdza minēto līgumu rentabilitātes uzlabošanai un ka lidojumu skaita pieauguma ietekmi uz citiem maršrutiem nevar pārbaudīt, jo neviena cita aviosabiedrība neapkalpoja [...] no Zārbrikenes, Vācija apgalvo, ka attiecīgie nosacījumi ir izpildīti. Tā arī paskaidro, ka starp Zārbrikeni un [...] nebija citu ātrgaitas savienojumu un ka līgumā paredzētie maksājumi nebija apvienoti ar lidostas maksu atlaidēm (cenrādis, tostarp atlaides, stājās spēkā tikai pēc tam, kad Cirrus līgums bija beidzies). Visbeidzot, Vācija paskaidro, ka tā neuzskatīja, ka līgumā ir ietverti valsts atbalsta elementi, tāpēc netika publiskota informācija par līgumu (sarakstā vai citādi) un nodrošināts īpašs prasību mehānisms.

3.7.   TIRDZNIECĪBAS NOLĪGUMS AR AVIOSABIEDRĪBU AIR BERLIN

3.7.1.   ATBALSTA ESĪBA

| (163) | Vācija uzskata, ka tirdzniecības nolīgums ar Air Berlin tika noslēgts saskaņā ar TED kritēriju un nepiešķir Air Berlin priekšrocību Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Turklāt tiek apgalvots, ka šis pasākums neizkropļoja konkurenci un neietekmēja tirdzniecību. |
| --- | --- |

(163)

Vācija uzskata, ka tirdzniecības nolīgums ar Air Berlin tika noslēgts saskaņā ar TED kritēriju un nepiešķir Air Berlin priekšrocību Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Turklāt tiek apgalvots, ka šis pasākums neizkropļoja konkurenci un neietekmēja tirdzniecību.

Tirgus ekonomikas dalībnieka pārbaude

| (164) | Pirms līguma noslēgšanas ar aviosabiedrību Air Berlin FSG izvērtēja izmaksas un paredzamos ieņēmumus, secinot, ka līgums lidostai ir izdevīgs. Vācija paskaidro, ka, lai gan sākotnējās cerības netika pilnībā izpildītas, pieejamo reālo datu ekstrapolācija skaidri liecina, ka līgums joprojām ir rentabls. |
| --- | --- |

(164)

Pirms līguma noslēgšanas ar aviosabiedrību Air Berlin FSG izvērtēja izmaksas un paredzamos ieņēmumus, secinot, ka līgums lidostai ir izdevīgs. Vācija paskaidro, ka, lai gan sākotnējās cerības netika pilnībā izpildītas, pieejamo reālo datu ekstrapolācija skaidri liecina, ka līgums joprojām ir rentabls.

| (165) | Šajā saistībā Vācija apstrīd lēmumā par procedūras sākšanu izteikto pieņēmumu, ka lidosta no šā tirdzniecības nolīguma neko reāli neguva un ka nolīgums tikai ļāva palielināt pasažieru skaitu Air Berlin lidojumos. Tā uzskata, ka tirdzniecības pasākumi, par kuriem ir panākta vienošanās līgumā, paaugstina lidostas profilu un pievērš uzmanību reģionam kā tūrisma galamērķim, kas savukārt rada iespēju gūt papildu (ar aviāciju nesaistītus) ienākumus. Vācija uzskata, ka tad, kad aviosabiedrība reklamē kādu galamērķi, patērētāji pievērš uzmanību ne tikai tam, ka šī aviosabiedrība apkalpo minēto galamērķi, bet arī kopumā reģionam kā tūrisma galamērķim. |
| --- | --- |

(165)

Šajā saistībā Vācija apstrīd lēmumā par procedūras sākšanu izteikto pieņēmumu, ka lidosta no šā tirdzniecības nolīguma neko reāli neguva un ka nolīgums tikai ļāva palielināt pasažieru skaitu Air Berlin lidojumos. Tā uzskata, ka tirdzniecības pasākumi, par kuriem ir panākta vienošanās līgumā, paaugstina lidostas profilu un pievērš uzmanību reģionam kā tūrisma galamērķim, kas savukārt rada iespēju gūt papildu (ar aviāciju nesaistītus) ienākumus. Vācija uzskata, ka tad, kad aviosabiedrība reklamē kādu galamērķi, patērētāji pievērš uzmanību ne tikai tam, ka šī aviosabiedrība apkalpo minēto galamērķi, bet arī kopumā reģionam kā tūrisma galamērķim.

| (166) | Vācija apstrīd arī sākotnējo vērtējumu, kas ietverts lēmumā par procedūras sākšanu, ka tirdzniecības nolīgums faktiski ieviesa īpašas papildu atlaides aviosabiedrībai Air Berlin. Vācija norāda, ka no lidostas viedokļa tirdzniecības nolīgumam ir reāla ekonomiska vērtība tādā ziņā, ka privāts investors arī būtu noslēdzis tādu līgumu, kas varētu būt rentabls jau pēc trim gadiem. |
| --- | --- |

(166)

Vācija apstrīd arī sākotnējo vērtējumu, kas ietverts lēmumā par procedūras sākšanu, ka tirdzniecības nolīgums faktiski ieviesa īpašas papildu atlaides aviosabiedrībai Air Berlin. Vācija norāda, ka no lidostas viedokļa tirdzniecības nolīgumam ir reāla ekonomiska vērtība tādā ziņā, ka privāts investors arī būtu noslēdzis tādu līgumu, kas varētu būt rentabls jau pēc trim gadiem.

Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

| (167) | Attiecībā uz konkurences izkropļošanu un ietekmi uz tirdzniecību Vācija atsaucas uz argumentiem, kas izklāstīti saistībā ar lidostas maksu atlaidēm, kuras ieviestas 2007. gadā, uzskatot, ka minētie argumenti ir piemērojami arī šajā jautājumā. |
| --- | --- |

(167)

Attiecībā uz konkurences izkropļošanu un ietekmi uz tirdzniecību Vācija atsaucas uz argumentiem, kas izklāstīti saistībā ar lidostas maksu atlaidēm, kuras ieviestas 2007. gadā, uzskatot, ka minētie argumenti ir piemērojami arī šajā jautājumā.

4.   AVIOSABIEDRĪBAS AIR BERLIN IESNIEGTĀS PIEZĪMES

| (168) | Pirms tiek apgalvots, ka abi pasākumi, kas tieši ietekmē Air Berlin, proti, vispārējā atlaižu sistēma attiecībā uz lidostas maksām un tirdzniecības nolīgums, kas noslēgts starp FSG un Air Berlin, atbilst valsts atbalsta noteikumiem, aviosabiedrība vispirms izsaka vispārīgu piezīmi par to, ka Zārbrikenes reģionā, pēc tās domām, pastāv reāls pieprasījums pēc aviācijas pakalpojumiem. Tā uzsver, ka Air Berlin lidojumos uz [...] un [...] ir sasniegta “sēdvietu noslodze”, kas līdzvērtīga noslodzei, kura sasniegta Air Berlin lidojumos uz tiem pašiem galamērķiem no [...]. Turklāt Air Berlin uzskata, ka neviena cita lidosta šajā reģionā nevarētu kļūt par dzīvotspējīgu Zārbrikenes alternatīvu, kas savukārt izslēdz ietekmi uz tirdzniecību. Jo īpaši aviosabiedrība Air Berlin uzsver, ka tā nekad nav uzskatījusi kaimiņu lidostas [...] par alternatīvu iespēju, ņemot vērā, ka šajās lidostās pieprasījums pēc lidojumiem uz [...] – brīvdienu galamērķi, kuru galvenokārt iecienījuši vācu tūristi – nav salīdzināms ar pieprasījumu pēc šādiem galamērķiem Zārbrikenes lidostā. |
| --- | --- |

(168)

Pirms tiek apgalvots, ka abi pasākumi, kas tieši ietekmē Air Berlin, proti, vispārējā atlaižu sistēma attiecībā uz lidostas maksām un tirdzniecības nolīgums, kas noslēgts starp FSG un Air Berlin, atbilst valsts atbalsta noteikumiem, aviosabiedrība vispirms izsaka vispārīgu piezīmi par to, ka Zārbrikenes reģionā, pēc tās domām, pastāv reāls pieprasījums pēc aviācijas pakalpojumiem. Tā uzsver, ka Air Berlin lidojumos uz [...] un [...] ir sasniegta “sēdvietu noslodze”, kas līdzvērtīga noslodzei, kura sasniegta Air Berlin lidojumos uz tiem pašiem galamērķiem no [...]. Turklāt Air Berlin uzskata, ka neviena cita lidosta šajā reģionā nevarētu kļūt par dzīvotspējīgu Zārbrikenes alternatīvu, kas savukārt izslēdz ietekmi uz tirdzniecību. Jo īpaši aviosabiedrība Air Berlin uzsver, ka tā nekad nav uzskatījusi kaimiņu lidostas [...] par alternatīvu iespēju, ņemot vērā, ka šajās lidostās pieprasījums pēc lidojumiem uz [...] – brīvdienu galamērķi, kuru galvenokārt iecienījuši vācu tūristi – nav salīdzināms ar pieprasījumu pēc šādiem galamērķiem Zārbrikenes lidostā.

4.1.   ATLAIDES AVIOSABIEDRĪBĀM

| (169) | Attiecībā uz atlaidēm, kas ietvertas 2007. gada lidostas cenrādī, aviosabiedrība Air Berlin, tāpat kā Vācija, apgalvo, ka to teorētiskā un vispārīgā rakstura dēļ atlaides nevar uzskatīt par selektīvām. Ja aviosabiedrība atbilstu minētajiem nosacījumiem, atlaides tiktu piešķirtas arī bez lidostas īpašas iejaukšanās. |
| --- | --- |

(169)

Attiecībā uz atlaidēm, kas ietvertas 2007. gada lidostas cenrādī, aviosabiedrība Air Berlin, tāpat kā Vācija, apgalvo, ka to teorētiskā un vispārīgā rakstura dēļ atlaides nevar uzskatīt par selektīvām. Ja aviosabiedrība atbilstu minētajiem nosacījumiem, atlaides tiktu piešķirtas arī bez lidostas īpašas iejaukšanās.

| (170) | Turklāt Air Berlin nepiekrīt tam, ka pastāv konkurence starp vairāku dalībvalstu aviosabiedrībām. Norādot, ka tikai viena citas dalībvalsts aviosabiedrība darbojas Zārbrikenē, aviosabiedrība uzskata, ka pieņēmums par to, ka pasākumi ietekmē tirdzniecību, nav ilgtspējīgs. |
| --- | --- |

(170)

Turklāt Air Berlin nepiekrīt tam, ka pastāv konkurence starp vairāku dalībvalstu aviosabiedrībām. Norādot, ka tikai viena citas dalībvalsts aviosabiedrība darbojas Zārbrikenē, aviosabiedrība uzskata, ka pieņēmums par to, ka pasākumi ietekmē tirdzniecību, nav ilgtspējīgs.

| (171) | Air Berlin arī apgalvo, ka atlaižu sistēma atbilst visiem nosacījumiem, kas izklāstīti Tiesas spriedumā lietā Charleroi, proti, ka atlaides ir ierobežotas laikā un tiek pakāpeniski samazinātas, kā arī nav pieejami vairāk kā 50 % no faktiskajām darbības sākšanas un tirdzniecības izmaksām. |
| --- | --- |

(171)

Air Berlin arī apgalvo, ka atlaižu sistēma atbilst visiem nosacījumiem, kas izklāstīti Tiesas spriedumā lietā Charleroi, proti, ka atlaides ir ierobežotas laikā un tiek pakāpeniski samazinātas, kā arī nav pieejami vairāk kā 50 % no faktiskajām darbības sākšanas un tirdzniecības izmaksām.

| (172) | Visbeidzot, Air Berlin apgalvo, ka Zārbrikenes lidostas maksas, salīdzinot ar citām Vācijas lidostām, nav īpaši zemas. Tiek apgalvots, ka pasažieru maksas ir no [...] līdz [...] un zemākas [...]. |
| --- | --- |

(172)

Visbeidzot, Air Berlin apgalvo, ka Zārbrikenes lidostas maksas, salīdzinot ar citām Vācijas lidostām, nav īpaši zemas. Tiek apgalvots, ka pasažieru maksas ir no [...] līdz [...] un zemākas [...].

4.2.   TIRDZNIECĪBAS NOLĪGUMS AR AVIOSABIEDRĪBU AIR BERLIN

| (173) | Aviosabiedrība Air Berlin skaidro, ka pasažieru skaita pieaugums kopš līguma noslēgšanas ir attaisnojis tā laika cerības. Pamatojoties uz iepriekš minēto, varētu pieņemt, ka materializēsies tas, ko FSG cerēja iegūt no šā līguma, proti, ieņēmumi no aviācijas darbībām un darbībām, kuras nav saistītas ar aviāciju, palielināsies. |
| --- | --- |

(173)

Aviosabiedrība Air Berlin skaidro, ka pasažieru skaita pieaugums kopš līguma noslēgšanas ir attaisnojis tā laika cerības. Pamatojoties uz iepriekš minēto, varētu pieņemt, ka materializēsies tas, ko FSG cerēja iegūt no šā līguma, proti, ieņēmumi no aviācijas darbībām un darbībām, kuras nav saistītas ar aviāciju, palielināsies.

| (174) | Pēc tam aviosabiedrība Air Berlin uzskaita vairākus savienojumus, kas pieejami, izmantojot [...], kā arī vairākus tirdzniecības pasākumus, ko tā ir apņēmusies veikt Zārbrikenes lidostas popularizēšanai. Tā uzskata, ka lidojumu skaita palielināšanas, pievilcīgu savienojumu un Zārbrikenes lidostas kā brīvdienu un darījumu braucienu galamērķa popularizēšanas apvienojums ir ļoti būtisks lidostai un reģionam kopumā. Tādējādi saskaņā ar Air Berlin teikto lidostai līgums ir ekonomiski izdevīgs, un tāpēc to varētu noslēgt arī privātais ieguldītājs. |
| --- | --- |

(174)

Pēc tam aviosabiedrība Air Berlin uzskaita vairākus savienojumus, kas pieejami, izmantojot [...], kā arī vairākus tirdzniecības pasākumus, ko tā ir apņēmusies veikt Zārbrikenes lidostas popularizēšanai. Tā uzskata, ka lidojumu skaita palielināšanas, pievilcīgu savienojumu un Zārbrikenes lidostas kā brīvdienu un darījumu braucienu galamērķa popularizēšanas apvienojums ir ļoti būtisks lidostai un reģionam kopumā. Tādējādi saskaņā ar Air Berlin teikto lidostai līgums ir ekonomiski izdevīgs, un tāpēc to varētu noslēgt arī privātais ieguldītājs.

5.   NOVĒRTĒJUMS

5.1.   UZŅĒMUMU VH SAAR, FSG UN FSBESITZG FINANSĒŠANA (KAPITĀLIEGULDĪJUMI SABIEDRĪBĀ VH SAAR, KAPITĀLIEGULDĪJUMI UZŅĒMUMOS FSBESITZG/FSG ZAUDĒJUMU SEGŠANAI)

| (175) | Izvērtējamo uzņēmumu vh Saar, FSG un FSBesitzG finansēšanu veidoja vairāki pasākumi. Proti, sabiedrība vh Saar ieguldīja kapitālu uzņēmumos FSBesitzG/FSG, lai segtu šo uzņēmumu zaudējumus, un finansēja to ar kapitālieguldījumiem, kurus tā saņēma no Zāras federālās zemes un citiem ienākumiem. |
| --- | --- |

(175)

Izvērtējamo uzņēmumu vh Saar, FSG un FSBesitzG finansēšanu veidoja vairāki pasākumi. Proti, sabiedrība vh Saar ieguldīja kapitālu uzņēmumos FSBesitzG/FSG, lai segtu šo uzņēmumu zaudējumus, un finansēja to ar kapitālieguldījumiem, kurus tā saņēma no Zāras federālās zemes un citiem ienākumiem.

5.1.1.   ATBALSTA ESĪBA

| (176) | Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu “(..) ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(176)

Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu “(..) ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (177) | EK Līguma 107. panta 1. punkta kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai noteiktu, vai attiecīgais pasākums ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jābūt izpildītiem visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem. Proti:






  a) | atbalstu piešķir valsts, vai arī tas tiek piešķirts no valsts līdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

(177)

EK Līguma 107. panta 1. punkta kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai noteiktu, vai attiecīgais pasākums ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jābūt izpildītiem visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem. Proti:

a)

atbalstu piešķir valsts, vai arī tas tiek piešķirts no valsts līdzekļiem;

| b) | atbalsts dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai; |
| --- | --- |

b)

atbalsts dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai;

| c) | atbalsts rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus; |
| --- | --- |

c)

atbalsts rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus;

| d) | atbalsts ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

d)

atbalsts ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

Saimnieciskā darbība un jēdziens “uzņēmums”

| (178) | Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru Komisijai vispirms jānosaka, vai vh Saar, FSG un FSBesitzG ir uzņēmumi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Jēdziens “uzņēmums” aptver jebkuru vienību, kas ir iesaistīta saimnieciskā darbībā, neatkarīgi no tās juridiskā statusa un veida, kādā tā tiek finansēta (25). Saimnieciskā darbība ir jebkura darbība, kas ietver preču vai pakalpojumu piedāvāšanu konkrētajā tirgū (26). |
| --- | --- |

(178)

Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru Komisijai vispirms jānosaka, vai vh Saar, FSG un FSBesitzG ir uzņēmumi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Jēdziens “uzņēmums” aptver jebkuru vienību, kas ir iesaistīta saimnieciskā darbībā, neatkarīgi no tās juridiskā statusa un veida, kādā tā tiek finansēta (25). Saimnieciskā darbība ir jebkura darbība, kas ietver preču vai pakalpojumu piedāvāšanu konkrētajā tirgū (26).

| (179) | Lietas Leipzig/Halle Airport spriedumā Tiesa apstiprināja, ka lidostas ekspluatācija komerciāliem mērķiem un lidostas infrastruktūras būvniecība ir saimnieciskā darbība (27). Lidostas operators, kas sāk saimniecisko darbību, piedāvājot lidostas pakalpojumus par atlīdzību, neatkarīgi no tā juridiskā statusa vai finansējuma veida ir uzskatāms par uzņēmumu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, un tādēļ Līguma noteikumus par valsts atbalstu var piemērot priekšrocībām, kuras minētajam lidostas operatoram piešķir valsts vai no valsts līdzekļiem (28). |
| --- | --- |

(179)

Lietas Leipzig/Halle Airport spriedumā Tiesa apstiprināja, ka lidostas ekspluatācija komerciāliem mērķiem un lidostas infrastruktūras būvniecība ir saimnieciskā darbība (27). Lidostas operators, kas sāk saimniecisko darbību, piedāvājot lidostas pakalpojumus par atlīdzību, neatkarīgi no tā juridiskā statusa vai finansējuma veida ir uzskatāms par uzņēmumu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, un tādēļ Līguma noteikumus par valsts atbalstu var piemērot priekšrocībām, kuras minētajam lidostas operatoram piešķir valsts vai no valsts līdzekļiem (28).

| (180) | Attiecībā uz laika brīdi, no kura lidostas būvniecība un ekspluatācija kļuva par saimniecisko darbību, Komisija atgādina, ka pakāpeniskā tirgus spēku attīstība lidostu nozarē neļauj noteikt precīzu datumu. Tomēr Eiropas Savienības Tiesa ir atzinusi pārmaiņas lidostu darbībā un lietas Leipzig/Halle Airport spriedumā Vispārējā tiesa lēma, ka no 2000. gada vairs nevar izslēgt valsts atbalsta noteikumu piemērošanu lidostu infrastruktūras finansēšanai. Tādējādi kopš Aéroports de Paris sprieduma datuma (2000. gada 12. decembris) lidostas infrastruktūras ekspluatācija un būvniecība ir jāuzskata par darbību, uz kuru attiecas valsts atbalsta kontrole. |
| --- | --- |

(180)

Attiecībā uz laika brīdi, no kura lidostas būvniecība un ekspluatācija kļuva par saimniecisko darbību, Komisija atgādina, ka pakāpeniskā tirgus spēku attīstība lidostu nozarē neļauj noteikt precīzu datumu. Tomēr Eiropas Savienības Tiesa ir atzinusi pārmaiņas lidostu darbībā un lietas Leipzig/Halle Airport spriedumā Vispārējā tiesa lēma, ka no 2000. gada vairs nevar izslēgt valsts atbalsta noteikumu piemērošanu lidostu infrastruktūras finansēšanai. Tādējādi kopš Aéroports de Paris sprieduma datuma (2000. gada 12. decembris) lidostas infrastruktūras ekspluatācija un būvniecība ir jāuzskata par darbību, uz kuru attiecas valsts atbalsta kontrole.

| (181) | Šajā saistībā Komisija norāda, ka kopš 1997. gada lidostas operators FSBG apsaimniekoja infrastruktūru, uz ko attiecas šis lēmums, savukārt FSBesitzG bija lidostas infrastruktūras īpašnieks un to uzturēja. |
| --- | --- |

(181)

Šajā saistībā Komisija norāda, ka kopš 1997. gada lidostas operators FSBG apsaimniekoja infrastruktūru, uz ko attiecas šis lēmums, savukārt FSBesitzG bija lidostas infrastruktūras īpašnieks un to uzturēja.

| (182) | Kopš 2008. gada Zārbrikenes lidostas īpašnieks un operators ir FSG. Lidostas operators – līdz 2008. gadam FSBG, bet pēc tam FSG – no lietotājiem iekasē maksu par pakalpojumiem un infrastruktūras lietošanu, savukārt infrastruktūras īpašnieks – līdz 2008. gadam FSBesitzG – iznomā infrastruktūru lidostas operatoram par nomas maksu. Faktiski gan infrastruktūras īpašnieks, gan infrastruktūras operators tādējādi komerciāli izmanto Zārbrikenes lidostas infrastruktūru. No tā izriet, ka vienības, kas izmanto šo infrastruktūru – FSBesitzG, FSBG un FSG –, ir uzskatāmas par uzņēmumiem Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, sākot no 2000. gada 12. decembra, proti, Aéroports de Paris sprieduma datuma. |
| --- | --- |

(182)

Kopš 2008. gada Zārbrikenes lidostas īpašnieks un operators ir FSG. Lidostas operators – līdz 2008. gadam FSBG, bet pēc tam FSG – no lietotājiem iekasē maksu par pakalpojumiem un infrastruktūras lietošanu, savukārt infrastruktūras īpašnieks – līdz 2008. gadam FSBesitzG – iznomā infrastruktūru lidostas operatoram par nomas maksu. Faktiski gan infrastruktūras īpašnieks, gan infrastruktūras operators tādējādi komerciāli izmanto Zārbrikenes lidostas infrastruktūru. No tā izriet, ka vienības, kas izmanto šo infrastruktūru – FSBesitzG, FSBG un FSG –, ir uzskatāmas par uzņēmumiem Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, sākot no 2000. gada 12. decembra, proti, Aéroports de Paris sprieduma datuma.

| (183) | Attiecībā uz vh Saar Vācija norādīja, ka vh Saar ir kontrolakciju sabiedrība un tāpēc to nevar uzskatīt par uzņēmumu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Komisija atgādina, ka saskaņā ar Tiesu “vienkārša kapitāldaļu turēšana, pat ja tā ir kontrolpakete, nav pietiekama, lai atzītu par saimniecisku tādu darbību, ko veic vienība, kas ir šo daļu turētāja, ja tā dod tikai iespējas izmantot ar akcionāra vai kopīpašnieka statusu saistītās tiesības, kā arī, attiecīgā gadījumā, saņemt dividendes – ierastos labumus no īpašuma” (29). Vienlaikus Tiesa norāda, ka “[n]o otras puses, ja vienība, kurai pieder kapitāldaļu kontrolpakete kādā sabiedrībā, šo kontroli īsteno, tieši vai netieši ietekmējot sabiedrības pārvaldību, tad ir uzskatāms, ka šī vienība piedalās kontrolētā uzņēmuma veiktajā saimnieciskajā darbībā”. |
| --- | --- |

(183)

Attiecībā uz vh Saar Vācija norādīja, ka vh Saar ir kontrolakciju sabiedrība un tāpēc to nevar uzskatīt par uzņēmumu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Komisija atgādina, ka saskaņā ar Tiesu “vienkārša kapitāldaļu turēšana, pat ja tā ir kontrolpakete, nav pietiekama, lai atzītu par saimniecisku tādu darbību, ko veic vienība, kas ir šo daļu turētāja, ja tā dod tikai iespējas izmantot ar akcionāra vai kopīpašnieka statusu saistītās tiesības, kā arī, attiecīgā gadījumā, saņemt dividendes – ierastos labumus no īpašuma” (29). Vienlaikus Tiesa norāda, ka “[n]o otras puses, ja vienība, kurai pieder kapitāldaļu kontrolpakete kādā sabiedrībā, šo kontroli īsteno, tieši vai netieši ietekmējot sabiedrības pārvaldību, tad ir uzskatāms, ka šī vienība piedalās kontrolētā uzņēmuma veiktajā saimnieciskajā darbībā”.

| (184) | Komisija atgādina, ka sabiedrības vh Saar statūtos paredzētā funkcija ir koordinēt “darbības, kas saistītas ar publisko ostu un lidostu būvniecību, paplašināšanu un ekspluatāciju Zāras federālajā zemē”. Minētā koordinēšana parasti pārsniedz ar akcionāra statusu saistīto tiesību vienkāršu izmantošanu. Vienlaikus nav pierādījumu, ka vh Saar reāli īsteno kontroli vai tieši iesaistās FSBesitzG vai FSG pārvaldībā. Ņemot vērā iepriekš minēto, nav īsti skaidrs, vai vh Saar var raksturot kā uzņēmumu. Tomēr Komisija secina, ka tā, ņemot vērā turpmāk minēto 203. apsvērumu, proti, ka sabiedrība vh Saar nav saņēmusi priekšrocību, var atstāt šo jautājumu neatrisinātu. |
| --- | --- |

(184)

Komisija atgādina, ka sabiedrības vh Saar statūtos paredzētā funkcija ir koordinēt “darbības, kas saistītas ar publisko ostu un lidostu būvniecību, paplašināšanu un ekspluatāciju Zāras federālajā zemē”. Minētā koordinēšana parasti pārsniedz ar akcionāra statusu saistīto tiesību vienkāršu izmantošanu. Vienlaikus nav pierādījumu, ka vh Saar reāli īsteno kontroli vai tieši iesaistās FSBesitzG vai FSG pārvaldībā. Ņemot vērā iepriekš minēto, nav īsti skaidrs, vai vh Saar var raksturot kā uzņēmumu. Tomēr Komisija secina, ka tā, ņemot vērā turpmāk minēto 203. apsvērumu, proti, ka sabiedrība vh Saar nav saņēmusi priekšrocību, var atstāt šo jautājumu neatrisinātu.

Valsts politikas kompetence

| (185) | Kaut arī FSBesitzG, FSG un FSBG ir uzskatāmi par uzņēmumiem Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ir jāatgādina, ka ne vienmēr visām lidostas īpašnieka vai operatora veiktajām darbībām ir saimniecisks raksturs (30). |
| --- | --- |

(185)

Kaut arī FSBesitzG, FSG un FSBG ir uzskatāmi par uzņēmumiem Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ir jāatgādina, ka ne vienmēr visām lidostas īpašnieka vai operatora veiktajām darbībām ir saimniecisks raksturs (30).

| (186) | Tiesa (31) ir lēmusi, ka darbības, par kurām parasti ir atbildīga valsts, pildot savas oficiālās pilnvaras kā publiska iestāde, nav saimnieciska rakstura darbības un uz tām neattiecas valsts atbalsta noteikumi. Uz šādām darbībām attiecas drošība, gaisa satiksmes vadība, policijas un muitas darbības. Šo darbību finansējumam jāpaliek stingri ierobežotam, izmaksājot vienīgi kompensācijas par attiecīgajām izmaksām, un to nevar izmantot citu saimnieciska rakstura darbību finansēšanai (32). |
| --- | --- |

(186)

Tiesa (31) ir lēmusi, ka darbības, par kurām parasti ir atbildīga valsts, pildot savas oficiālās pilnvaras kā publiska iestāde, nav saimnieciska rakstura darbības un uz tām neattiecas valsts atbalsta noteikumi. Uz šādām darbībām attiecas drošība, gaisa satiksmes vadība, policijas un muitas darbības. Šo darbību finansējumam jāpaliek stingri ierobežotam, izmaksājot vienīgi kompensācijas par attiecīgajām izmaksām, un to nevar izmantot citu saimnieciska rakstura darbību finansēšanai (32).

| (187) | Tāpēc finansējums, kas paredzēts valsts politikas kompetencē esošām darbībām vai infrastruktūrai, kura kopumā ir tieši saistīta ar šīm darbībām, nav valsts atbalsts (33). Lidostā tādas darbības kā gaisa satiksmes vadība, policijas darbības, muita, ugunsdzēsība, darbības, kas nepieciešamas, lai aizsargātu civilo aviāciju no nelikumīgas iejaukšanās darbībām, un ieguldījumi saistībā ar minēto darbību veikšanai nepieciešamo infrastruktūru un iekārtām parasti netiek uzskatīti par saimniecisko darbību (34). |
| --- | --- |

(187)

Tāpēc finansējums, kas paredzēts valsts politikas kompetencē esošām darbībām vai infrastruktūrai, kura kopumā ir tieši saistīta ar šīm darbībām, nav valsts atbalsts (33). Lidostā tādas darbības kā gaisa satiksmes vadība, policijas darbības, muita, ugunsdzēsība, darbības, kas nepieciešamas, lai aizsargātu civilo aviāciju no nelikumīgas iejaukšanās darbībām, un ieguldījumi saistībā ar minēto darbību veikšanai nepieciešamo infrastruktūru un iekārtām parasti netiek uzskatīti par saimniecisko darbību (34).

| (188) | Tomēr tādu darbību publiska finansēšana, kas nav saimnieciskās darbības un kas obligāti saistītas ar saimniecisko darbību, nedrīkst radīt nepamatotu diskrimināciju starp aviosabiedrībām un lidostu pārvaldniekiem. Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru priekšrocība tiek konstatēta, ja publiskās iestādes atbrīvo uzņēmumus no izmaksām, kas ir raksturīgas to saimnieciskajai darbībai (35). Tāpēc, ja kādā konkrētā tiesību sistēmā tas ir normāli, ka aviosabiedrību vai lidostu pārvaldnieki sedz noteiktu pakalpojumu izmaksas, turpretī citu aviosabiedrību vai lidostu pārvaldniekiem, kas sniedz tos pašus pakalpojumus to pašu publisko iestāžu vārdā, nav jāsedz šīs izmaksas, tie var gūt priekšrocību pat tad, ja šie pakalpojumi paši par sevi netiek uzskatīti par saimniecisko darbību. Tāpēc ir vajadzīga lidostas operatoram piemērojamā tiesiskā regulējuma analīze, lai varētu novērtēt, vai atbilstīgi minētajam tiesiskajam regulējumam lidostu pārvaldniekiem vai aviosabiedrībām ir pienākums segt izmaksas par tādu darbību veikšanu, kas pašas par sevi varētu nebūt saimnieciskas, bet ir raksturīgas to saimniecisko darbību regulēšanai. |
| --- | --- |

(188)

Tomēr tādu darbību publiska finansēšana, kas nav saimnieciskās darbības un kas obligāti saistītas ar saimniecisko darbību, nedrīkst radīt nepamatotu diskrimināciju starp aviosabiedrībām un lidostu pārvaldniekiem. Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru priekšrocība tiek konstatēta, ja publiskās iestādes atbrīvo uzņēmumus no izmaksām, kas ir raksturīgas to saimnieciskajai darbībai (35). Tāpēc, ja kādā konkrētā tiesību sistēmā tas ir normāli, ka aviosabiedrību vai lidostu pārvaldnieki sedz noteiktu pakalpojumu izmaksas, turpretī citu aviosabiedrību vai lidostu pārvaldniekiem, kas sniedz tos pašus pakalpojumus to pašu publisko iestāžu vārdā, nav jāsedz šīs izmaksas, tie var gūt priekšrocību pat tad, ja šie pakalpojumi paši par sevi netiek uzskatīti par saimniecisko darbību. Tāpēc ir vajadzīga lidostas operatoram piemērojamā tiesiskā regulējuma analīze, lai varētu novērtēt, vai atbilstīgi minētajam tiesiskajam regulējumam lidostu pārvaldniekiem vai aviosabiedrībām ir pienākums segt izmaksas par tādu darbību veikšanu, kas pašas par sevi varētu nebūt saimnieciskas, bet ir raksturīgas to saimniecisko darbību regulēšanai.

| (189) | Vācija paskaidro, ka par ietilpstošiem valsts politikas kompetencē (tādēļ to īstenošana nav uzskatāma par saimniecisku darbību) ir uzskatāmi šādi pasākumi – lidostas drošības pasākumi saskaņā ar Luftsicherheitsgesetz (Likuma par gaisa satiksmes drošību) (36) 8. pantu (lidostas apžogojums, kontroles celiņi, konteinera vārti, skrejceļa apzīmējumi, avārijas elektroenerģijas avoti, gaisa kuģu stāvvietas, kas pakļautas bombardēšanas draudiem, un skrejceļa gala bremzēšanas joslu (RESA) paplašināšana ietilpst Luftsicherheitsgesetz 8. pantā); ugunsdzēsēju nodrošināšana; gaisa satiksmes vadība un gaisa satiksmes drošības pasākumi saskaņā ar Luftverkehrsgesetz (Likuma par gaisa satiksmi) 27.c panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(189)

Vācija paskaidro, ka par ietilpstošiem valsts politikas kompetencē (tādēļ to īstenošana nav uzskatāma par saimniecisku darbību) ir uzskatāmi šādi pasākumi – lidostas drošības pasākumi saskaņā ar Luftsicherheitsgesetz (Likuma par gaisa satiksmes drošību) (36) 8. pantu (lidostas apžogojums, kontroles celiņi, konteinera vārti, skrejceļa apzīmējumi, avārijas elektroenerģijas avoti, gaisa kuģu stāvvietas, kas pakļautas bombardēšanas draudiem, un skrejceļa gala bremzēšanas joslu (RESA) paplašināšana ietilpst Luftsicherheitsgesetz 8. pantā); ugunsdzēsēju nodrošināšana; gaisa satiksmes vadība un gaisa satiksmes drošības pasākumi saskaņā ar Luftverkehrsgesetz (Likuma par gaisa satiksmi) 27.c panta 2. punktu.

| (190) | Komisija uzskata, ka pasākumus saskaņā ar Luftsicherheitsgesetz 8. pantu, pasākumus saskaņā ar Luftverkehrsgesetz 27.c panta 2. punktu un ar ugunsdzēsējiem saistītos pasākumus principā var uzskatīt par darbībām, kas ietilpst valsts politikas kompetencē. |
| --- | --- |

(190)

Komisija uzskata, ka pasākumus saskaņā ar Luftsicherheitsgesetz 8. pantu, pasākumus saskaņā ar Luftverkehrsgesetz 27.c panta 2. punktu un ar ugunsdzēsējiem saistītos pasākumus principā var uzskatīt par darbībām, kas ietilpst valsts politikas kompetencē.

| (191) | Tomēr attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti tikai ar darbības drošību, Komisija uzskata, ka lidostas drošas ekspluatācijas garantēšana ir normāla lidostas pārvaldības saimnieciskās darbības daļa (37). Pārskatot daudz sīkāk atsevišķas darbības un izmaksas (sk. 196.–197. apsvērumu), Komisija secina, ka pasākumi, kas paredzēti, lai garantētu drošu lidostas darbību, nav darbības, kuras ietilpst valsts politikas kompetencē. Jebkuram uzņēmumam, kas vēlas darboties lidostā, ir jāgarantē tādu būvju kā skrejceļš un peroni drošība. |
| --- | --- |

(191)

Tomēr attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti tikai ar darbības drošību, Komisija uzskata, ka lidostas drošas ekspluatācijas garantēšana ir normāla lidostas pārvaldības saimnieciskās darbības daļa (37). Pārskatot daudz sīkāk atsevišķas darbības un izmaksas (sk. 196.–197. apsvērumu), Komisija secina, ka pasākumi, kas paredzēti, lai garantētu drošu lidostas darbību, nav darbības, kuras ietilpst valsts politikas kompetencē. Jebkuram uzņēmumam, kas vēlas darboties lidostā, ir jāgarantē tādu būvju kā skrejceļš un peroni drošība.

| (192) | Attiecībā uz tiesisko regulējumu Vācija ir paziņojusi, ka saistībā ar ugunsdzēsējiem nav tādu tiesību normu, kurās būtu stingri noteikts, ka šīs izmaksas jāsedz lidostas operatoram. Turklāt Komisija norāda, ka ar ugunsdzēsējiem saistīto izmaksu atlīdzināšana attiecas uz reģionāliem pienākumiem un šīs izmaksas parasti atlīdzina attiecīgās reģionālās iestādes. Šo izmaksu atlīdzināšana nedrīkst pārsniegt to segšanai vajadzīgo summu. |
| --- | --- |

(192)

Attiecībā uz tiesisko regulējumu Vācija ir paziņojusi, ka saistībā ar ugunsdzēsējiem nav tādu tiesību normu, kurās būtu stingri noteikts, ka šīs izmaksas jāsedz lidostas operatoram. Turklāt Komisija norāda, ka ar ugunsdzēsējiem saistīto izmaksu atlīdzināšana attiecas uz reģionāliem pienākumiem un šīs izmaksas parasti atlīdzina attiecīgās reģionālās iestādes. Šo izmaksu atlīdzināšana nedrīkst pārsniegt to segšanai vajadzīgo summu.

| (193) | Attiecībā uz gaisa satiksmes vadību un gaisa satiksmes drošības pasākumiem Luftverkehrsgesetz 27.d pantā paredzēts, ka Luftverkehrsgesetz 27.c pantā minēto pasākumu izmaksas, kuras radušās vairākām konkrētām lidostām, sedz valsts. Saskaņā ar Luftverkehrsgesetz 27.d pantu lidostām ir tiesības uz izmaksu segšanu kā “atzītām lidostām”, ja Federālā satiksmes ministrija drošības apsvērumu un ar transporta politiku saistīto interešu dēļ ir atzinusi gaisa satiksmes vadības un gaisa satiksmes drošības pasākumu nepieciešamību (38). Vācijas lidostām, kas nav atzītas, nav tiesību uz izmaksu segšanu atbilstīgi Luftverkehrsgesetz 27.d pantam, un tāpēc tām principā ir pašām jāsedz izmaksas, kas saistītas ar Luftverkehrsgesetz 27.c pantā paredzētajiem pasākumiem. Šīs izmaksas ir raksturīgas lidostu darbībai. Tā kā dažām lidostām ir jāsedz pašām šīs izmaksas, bet citām nav, tad tām lidostām, kas nesedz minētās izmaksas, varētu būt piešķirta priekšrocība, pat ja vadības un gaisa satiksmes drošības pasākumus nevar uzskatīt par saimniecisko darbību. Komisija norāda, ka Zārbrikenes lidosta ir atzīta par lidostu, kurai ir tiesības uz izmaksu segšanu saskaņā ar Luftverkehrsgesetz 27.d pantu. Citām lidostām ir jāsedz pašām šīs izmaksas. Tāpēc to Zārbrikenes lidostas izmaksu segšana, kas attiecas uz gaisa satiksmes vadību un drošības pasākumiem saskaņā ar Luftverkehrsgesetz 27.d pantu, Zārbrikenes lidostai dod priekšrocību, pat ja vadības un gaisa satiksmes drošības pasākumus nevar uzskatīt par saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

(193)

Attiecībā uz gaisa satiksmes vadību un gaisa satiksmes drošības pasākumiem Luftverkehrsgesetz 27.d pantā paredzēts, ka Luftverkehrsgesetz 27.c pantā minēto pasākumu izmaksas, kuras radušās vairākām konkrētām lidostām, sedz valsts. Saskaņā ar Luftverkehrsgesetz 27.d pantu lidostām ir tiesības uz izmaksu segšanu kā “atzītām lidostām”, ja Federālā satiksmes ministrija drošības apsvērumu un ar transporta politiku saistīto interešu dēļ ir atzinusi gaisa satiksmes vadības un gaisa satiksmes drošības pasākumu nepieciešamību (38). Vācijas lidostām, kas nav atzītas, nav tiesību uz izmaksu segšanu atbilstīgi Luftverkehrsgesetz 27.d pantam, un tāpēc tām principā ir pašām jāsedz izmaksas, kas saistītas ar Luftverkehrsgesetz 27.c pantā paredzētajiem pasākumiem. Šīs izmaksas ir raksturīgas lidostu darbībai. Tā kā dažām lidostām ir jāsedz pašām šīs izmaksas, bet citām nav, tad tām lidostām, kas nesedz minētās izmaksas, varētu būt piešķirta priekšrocība, pat ja vadības un gaisa satiksmes drošības pasākumus nevar uzskatīt par saimniecisko darbību. Komisija norāda, ka Zārbrikenes lidosta ir atzīta par lidostu, kurai ir tiesības uz izmaksu segšanu saskaņā ar Luftverkehrsgesetz 27.d pantu. Citām lidostām ir jāsedz pašām šīs izmaksas. Tāpēc to Zārbrikenes lidostas izmaksu segšana, kas attiecas uz gaisa satiksmes vadību un drošības pasākumiem saskaņā ar Luftverkehrsgesetz 27.d pantu, Zārbrikenes lidostai dod priekšrocību, pat ja vadības un gaisa satiksmes drošības pasākumus nevar uzskatīt par saimniecisko darbību.

| (194) | Attiecībā uz pasākumiem, kas atbilst Luftsicherheitsgesetz 8. pantam, Vācija, šķiet, uzskata, ka visas izmaksas, kuras saistītas ar minētajā pantā noteiktajiem pasākumiem, var segt publiskās iestādes. Tomēr Komisija norāda, ka saskaņā ar Luftsicherheitsgesetz 8. panta 3. punktu var atlīdzināt tikai tās izmaksas, kas saistītas ar tādu vietu un telpu nodrošināšanu un uzturēšanu, kuras vajadzīgas, lai veiktu Luftsicherheitsgesetz 5. pantā uzskaitītās darbības. Visi pārējie izdevumi ir jāsedz lidostas operatoram. Tajā apmērā, kādā FSBesitzG vai FSG piešķirtais publiskais finansējums atbrīvoja šos uzņēmumus no izmaksām, kas tiem jāsedz saskaņā ar Luftsicherheitsgesetz 8. panta 3. punktu, minētais publiskais finansējums nav atbrīvots no pārbaudes atbilstīgi Savienības valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(194)

Attiecībā uz pasākumiem, kas atbilst Luftsicherheitsgesetz 8. pantam, Vācija, šķiet, uzskata, ka visas izmaksas, kuras saistītas ar minētajā pantā noteiktajiem pasākumiem, var segt publiskās iestādes. Tomēr Komisija norāda, ka saskaņā ar Luftsicherheitsgesetz 8. panta 3. punktu var atlīdzināt tikai tās izmaksas, kas saistītas ar tādu vietu un telpu nodrošināšanu un uzturēšanu, kuras vajadzīgas, lai veiktu Luftsicherheitsgesetz 5. pantā uzskaitītās darbības. Visi pārējie izdevumi ir jāsedz lidostas operatoram. Tajā apmērā, kādā FSBesitzG vai FSG piešķirtais publiskais finansējums atbrīvoja šos uzņēmumus no izmaksām, kas tiem jāsedz saskaņā ar Luftsicherheitsgesetz 8. panta 3. punktu, minētais publiskais finansējums nav atbrīvots no pārbaudes atbilstīgi Savienības valsts atbalsta noteikumiem.

Secinājums par valsts politikas kompetenci

| (195) | Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija uzskata, ka ir lietderīgi izdarīt konkrētākus secinājumus par ieguldījumu izmaksām un darbības izdevumiem, kas, iespējams, ietilpst valsts politikas kompetencē. |
| --- | --- |

(195)

Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija uzskata, ka ir lietderīgi izdarīt konkrētākus secinājumus par ieguldījumu izmaksām un darbības izdevumiem, kas, iespējams, ietilpst valsts politikas kompetencē.

| (196) | Attiecībā uz darbības izdevumiem Komisija piekrīt, ka ar ugunsdzēsējiem saistītos darbības izdevumus kvalificē kā ar valsts uzdevumiem saistītus izdevumus, ciktāl šo izmaksu atlīdzināšana nepārsniedz konkrēto summu, kas vajadzīga šo darbību veikšanai. Attiecībā uz darbības izmaksām, kuras saistītas ar pasākumiem, ko veic saskaņā ar Luftsicherheitsgesetz 8. pantu, Komisija uzskata, ka tikai tās izmaksas, par kurām lidostas operators ir tiesīgs saņemt atlīdzību atbilstīgi Luftsicherheitsgesetz 8. panta 3. punktam, kvalificējamas kā ar valsts uzdevumiem saistītas izmaksas. Attiecībā uz gaisa satiksmes vadības un gaisa satiksmes drošības pasākumiem atbilstīgi Luftverkehrsgesetz 27.c panta 2. punktam norādot, ka Zārbrikenes lidosta ir viena no tām lidostām, kam ir tiesības uz izmaksu segšanu, kamēr citām lidostām šādu tiesību nav, Komisija secina, ka to darbības izmaksu segšana, kuras saistītas ar gaisa satiksmes vadību un gaisa satiksmes drošības pasākumiem saskaņā ar Luftverkehrsgesetz 27.d pantu, Zārbrikenes lidostai dod priekšrocību, pat ja gaisa satiksmes vadības un gaisa satiksmes drošības pasākumus nevar uzskatīt par saimniecisko darbību. Arī darbības izmaksas, kas saistītas ar lidostas drošas ekspluatācijas nodrošināšanu, nav kvalificējamas kā ar valsts uzdevumiem saistītas izmaksas. |
| --- | --- |

(196)

Attiecībā uz darbības izdevumiem Komisija piekrīt, ka ar ugunsdzēsējiem saistītos darbības izdevumus kvalificē kā ar valsts uzdevumiem saistītus izdevumus, ciktāl šo izmaksu atlīdzināšana nepārsniedz konkrēto summu, kas vajadzīga šo darbību veikšanai. Attiecībā uz darbības izmaksām, kuras saistītas ar pasākumiem, ko veic saskaņā ar Luftsicherheitsgesetz 8. pantu, Komisija uzskata, ka tikai tās izmaksas, par kurām lidostas operators ir tiesīgs saņemt atlīdzību atbilstīgi Luftsicherheitsgesetz 8. panta 3. punktam, kvalificējamas kā ar valsts uzdevumiem saistītas izmaksas. Attiecībā uz gaisa satiksmes vadības un gaisa satiksmes drošības pasākumiem atbilstīgi Luftverkehrsgesetz 27.c panta 2. punktam norādot, ka Zārbrikenes lidosta ir viena no tām lidostām, kam ir tiesības uz izmaksu segšanu, kamēr citām lidostām šādu tiesību nav, Komisija secina, ka to darbības izmaksu segšana, kuras saistītas ar gaisa satiksmes vadību un gaisa satiksmes drošības pasākumiem saskaņā ar Luftverkehrsgesetz 27.d pantu, Zārbrikenes lidostai dod priekšrocību, pat ja gaisa satiksmes vadības un gaisa satiksmes drošības pasākumus nevar uzskatīt par saimniecisko darbību. Arī darbības izmaksas, kas saistītas ar lidostas drošas ekspluatācijas nodrošināšanu, nav kvalificējamas kā ar valsts uzdevumiem saistītas izmaksas.

| (197) | Attiecībā uz ieguldījumiem, kas veikti laikposmā no 2000. gada līdz 2012. gadam, Komisija atzīst, ka ar ugunsdzēsējiem tieši saistītie ieguldījumi kvalificējami kā ar valsts uzdevumiem saistītie izdevumi, ciktāl šo izmaksu atlīdzināšana nepārsniedz konkrēto summu, kura vajadzīga šo darbību veikšanai. Attiecībā uz ieguldījumiem, kuri saistīti ar pasākumiem, ko veic saskaņā ar Luftsicherheitsgesetz 8. pantu, Komisija uzskata, ka tikai tās izmaksas, par kurām lidostas operators ir tiesīgs saņemt atlīdzību atbilstīgi Luftsicherheitsgesetz 8. panta 3. punktam, kvalificējamas kā ar valsts uzdevumiem saistītas izmaksas. Attiecībā uz ieguldījumiem, kas saistīti ar gaisa satiksmes vadības un gaisa satiksmes drošības pasākumiem atbilstīgi Luftverkehrsgesetz 27.c panta 2. punktam, norādot, ka Zārbrikenes lidosta ir viena no tām lidostām, kam ir tiesības uz izmaksu segšanu, Komisija secina, ka šie ieguldījumi, kas saistīti ar gaisa satiksmes vadības un gaisa satiksmes drošības pasākumiem saskaņā ar Luftverkehrsgesetz 27.d pantu, Zārbrikenes lidostai dod priekšrocību, pat ja vadības un gaisa satiksmes drošības pasākumus nevar uzskatīt par saimniecisko darbību. Arī ieguldījumi, kas saistīti ar lidostas drošas ekspluatācijas nodrošināšanu, nav kvalificējami kā ar valsts uzdevumiem saistītas izmaksas. Jo īpaši tas nozīmē, ka ieguldījumus, kas veikti lidostas apžogojuma būvniecībā, skrejceļa apzīmējumos un skrejceļa gala bremzēšanas joslu paplašināšanā, nevar kvalificēt kā ar valsts uzdevumiem saistītus ieguldījumus. |
| --- | --- |

(197)

Attiecībā uz ieguldījumiem, kas veikti laikposmā no 2000. gada līdz 2012. gadam, Komisija atzīst, ka ar ugunsdzēsējiem tieši saistītie ieguldījumi kvalificējami kā ar valsts uzdevumiem saistītie izdevumi, ciktāl šo izmaksu atlīdzināšana nepārsniedz konkrēto summu, kura vajadzīga šo darbību veikšanai. Attiecībā uz ieguldījumiem, kuri saistīti ar pasākumiem, ko veic saskaņā ar Luftsicherheitsgesetz 8. pantu, Komisija uzskata, ka tikai tās izmaksas, par kurām lidostas operators ir tiesīgs saņemt atlīdzību atbilstīgi Luftsicherheitsgesetz 8. panta 3. punktam, kvalificējamas kā ar valsts uzdevumiem saistītas izmaksas. Attiecībā uz ieguldījumiem, kas saistīti ar gaisa satiksmes vadības un gaisa satiksmes drošības pasākumiem atbilstīgi Luftverkehrsgesetz 27.c panta 2. punktam, norādot, ka Zārbrikenes lidosta ir viena no tām lidostām, kam ir tiesības uz izmaksu segšanu, Komisija secina, ka šie ieguldījumi, kas saistīti ar gaisa satiksmes vadības un gaisa satiksmes drošības pasākumiem saskaņā ar Luftverkehrsgesetz 27.d pantu, Zārbrikenes lidostai dod priekšrocību, pat ja vadības un gaisa satiksmes drošības pasākumus nevar uzskatīt par saimniecisko darbību. Arī ieguldījumi, kas saistīti ar lidostas drošas ekspluatācijas nodrošināšanu, nav kvalificējami kā ar valsts uzdevumiem saistītas izmaksas. Jo īpaši tas nozīmē, ka ieguldījumus, kas veikti lidostas apžogojuma būvniecībā, skrejceļa apzīmējumos un skrejceļa gala bremzēšanas joslu paplašināšanā, nevar kvalificēt kā ar valsts uzdevumiem saistītus ieguldījumus.

| (198) | Jebkurā gadījumā, neatkarīgi no šo izmaksu juridiskās klasifikācijas – proti, ir tās saistītas ar valsts uzdevumiem vai nav – ir pierādīts, ka saskaņā ar piemērojamo tiesisko regulējumu tās ir jāsedz lidostas operatoram. Tādējādi, ja valstij jāsedz šīs izmaksas, lidostas operators tiktu atbrīvots no izmaksām, kas parasti tam ir jāsedz. |
| --- | --- |

(198)

Jebkurā gadījumā, neatkarīgi no šo izmaksu juridiskās klasifikācijas – proti, ir tās saistītas ar valsts uzdevumiem vai nav – ir pierādīts, ka saskaņā ar piemērojamo tiesisko regulējumu tās ir jāsedz lidostas operatoram. Tādējādi, ja valstij jāsedz šīs izmaksas, lidostas operators tiktu atbrīvots no izmaksām, kas parasti tam ir jāsedz.

Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

| (199) | Lai tas būtu valsts atbalsts, attiecīgais pasākums ir jāfinansē no valsts līdzekļiem un lēmums par pasākuma veikšanu ir jāpieņem valstij. |
| --- | --- |

(199)

Lai tas būtu valsts atbalsts, attiecīgais pasākums ir jāfinansē no valsts līdzekļiem un lēmums par pasākuma veikšanu ir jāpieņem valstij.

| (200) | Valsts atbalsta jēdziens ietver jebkuru priekšrocību, ko piešķir no publiskiem līdzekļiem pati valsts vai starpnieks valsts uzdevumā (39). Saistībā ar Līguma 107. pantu piemērošanu pašvaldību resursi ir valsts līdzekļi (40). |
| --- | --- |

(200)

Valsts atbalsta jēdziens ietver jebkuru priekšrocību, ko piešķir no publiskiem līdzekļiem pati valsts vai starpnieks valsts uzdevumā (39). Saistībā ar Līguma 107. pantu piemērošanu pašvaldību resursi ir valsts līdzekļi (40).

| (201) | Sabiedrībai vh Saar piešķirtie kapitālieguldījumi tiek veikti tieši no Zāras federālās zemes budžeta, tāpēc tie ir valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(201)

Sabiedrībai vh Saar piešķirtie kapitālieguldījumi tiek veikti tieši no Zāras federālās zemes budžeta, tāpēc tie ir valsts līdzekļi.

| (202) | Attiecībā uz vh Saar veikto FSBesitzG/FSG finansēšanu ir jāatzīmē, ka vh Saar pilnībā pieder Zāras federālajai zemei un tāpēc ir publisks uzņēmums. Tādējādi finansējums, ko sabiedrība vh Saar piešķīra FSBesitzG/FSG, rada valsts līdzekļu zaudējumu. Attiecībā uz peļņas un zaudējumu nodošanas līgumu un ar to saistītajiem pārskaitījumiem Komisija norāda, ka statūti, pamatojoties uz kuriem Zāras federālās zemes Ekonomikas ministrija nodibināja sabiedrību vh Saar, ir datēti ar 1996. gada 7. maiju. Tajā pašā dienā starp vh Saar un FSBesitzG/FSG tika noslēgts peļņas un zaudējumu nodošanas līgums. Saskaņā ar Vācijas teikto vh Saar darbojas vienīgā sabiedrības akcionāra “Zāras federālās zemes visaptverošā tiesiskā un faktiskā kontrolē”. Šajā saistībā Komisija vispirms norāda, ka saskaņā ar vh Saar gada pārskatiem var uzskatīt, ka sabiedrība kontrolē FSBesitzG/FSG
   (41). Saskaņā ar statūtiem Zāras federālās zemes valdība ieceļ vh Saar uzraudzības padomi, bet uzraudzības padomes priekšsēdētājs ir par aviāciju atbildīgās ministrijas pārstāvis. Statūtos ir arī paredzēts, ka valdi ieceļ pilnsapulce, kuru veido īpašnieka, t. i., Zāras federālās zemes, pārstāvji. Visbeidzot, statūtos ir paredzēts, ka vh Saar bija jānoslēdz vadības nolīgums (42) ar FSG. Pamatojoties uz šo informāciju, Komisija uzskata, ka peļņas un zaudējumu nodošanas līgums starp vh Saar un FSBesitzG/FSG un ar to saistītie pārskaitījumi ir attiecināmi uz valsti. |
| --- | --- |

(202)

Attiecībā uz vh Saar veikto FSBesitzG/FSG finansēšanu ir jāatzīmē, ka vh Saar pilnībā pieder Zāras federālajai zemei un tāpēc ir publisks uzņēmums. Tādējādi finansējums, ko sabiedrība vh Saar piešķīra FSBesitzG/FSG, rada valsts līdzekļu zaudējumu. Attiecībā uz peļņas un zaudējumu nodošanas līgumu un ar to saistītajiem pārskaitījumiem Komisija norāda, ka statūti, pamatojoties uz kuriem Zāras federālās zemes Ekonomikas ministrija nodibināja sabiedrību vh Saar, ir datēti ar 1996. gada 7. maiju. Tajā pašā dienā starp vh Saar un FSBesitzG/FSG tika noslēgts peļņas un zaudējumu nodošanas līgums. Saskaņā ar Vācijas teikto vh Saar darbojas vienīgā sabiedrības akcionāra “Zāras federālās zemes visaptverošā tiesiskā un faktiskā kontrolē”. Šajā saistībā Komisija vispirms norāda, ka saskaņā ar vh Saar gada pārskatiem var uzskatīt, ka sabiedrība kontrolē FSBesitzG/FSG
   (41). Saskaņā ar statūtiem Zāras federālās zemes valdība ieceļ vh Saar uzraudzības padomi, bet uzraudzības padomes priekšsēdētājs ir par aviāciju atbildīgās ministrijas pārstāvis. Statūtos ir arī paredzēts, ka valdi ieceļ pilnsapulce, kuru veido īpašnieka, t. i., Zāras federālās zemes, pārstāvji. Visbeidzot, statūtos ir paredzēts, ka vh Saar bija jānoslēdz vadības nolīgums (42) ar FSG. Pamatojoties uz šo informāciju, Komisija uzskata, ka peļņas un zaudējumu nodošanas līgums starp vh Saar un FSBesitzG/FSG un ar to saistītie pārskaitījumi ir attiecināmi uz valsti.

Ekonomiska priekšrocība

| (203) | Vācija ir apstiprinājusi, ka sabiedrība vh Saar visus tai piešķirtos publiskos līdzekļus ir izmantojusi, lai izpildītu savas saistības atbilstīgi peļņas un zaudējumu nodošanas līgumam, kas noslēgts ar FSBesitzG/FSG, proti, sabiedrība vh Saar ir nodevusi visus līdzekļus FSBesitzG/FSG. Tā kā vh Saar ir tikai starpnieks, ar kura palīdzību valsts finansējums tiek nodots FSBesitzG/FSG, nevar uzskatīt, ka sabiedrība vh Saar pati saņem ekonomisku priekšrocību. |
| --- | --- |

(203)

Vācija ir apstiprinājusi, ka sabiedrība vh Saar visus tai piešķirtos publiskos līdzekļus ir izmantojusi, lai izpildītu savas saistības atbilstīgi peļņas un zaudējumu nodošanas līgumam, kas noslēgts ar FSBesitzG/FSG, proti, sabiedrība vh Saar ir nodevusi visus līdzekļus FSBesitzG/FSG. Tā kā vh Saar ir tikai starpnieks, ar kura palīdzību valsts finansējums tiek nodots FSBesitzG/FSG, nevar uzskatīt, ka sabiedrība vh Saar pati saņem ekonomisku priekšrocību.

FSBesitzG/FSG – TED

| (204) | Priekšrocība Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē ir ikviens saimnieciskais labums, ko uzņēmums nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos, t. i., bez valsts iejaukšanās (43). Svarīga ir tikai pasākuma ietekme uz uzņēmumu, nevis valsts iejaukšanās iemesls vai mērķis (44). Priekšrocība pastāv, ja valsts iejaukšanās rezultātā uzlabojas uzņēmuma finansiālais stāvoklis. |
| --- | --- |

(204)

Priekšrocība Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē ir ikviens saimnieciskais labums, ko uzņēmums nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos, t. i., bez valsts iejaukšanās (43). Svarīga ir tikai pasākuma ietekme uz uzņēmumu, nevis valsts iejaukšanās iemesls vai mērķis (44). Priekšrocība pastāv, ja valsts iejaukšanās rezultātā uzlabojas uzņēmuma finansiālais stāvoklis.

| (205) | Komisija arī atgādina, ka “kapitāls, ko valsts tieši vai netieši nodevusi uzņēmuma rīcībā tādos apstākļos, kas atbilst parastiem tirgus apstākļiem, nav atzīstams par valsts atbalstu” (45). Šajā gadījumā, lai noteiktu, vai Zārbrikenes lidostas publiskais finansējums piešķir FSBesitzG/FSG priekšrocību, ko šie uzņēmumi nebūtu guvuši normālos tirgus apstākļos, Komisijai ir jāsalīdzina to publisko akcionāru rīcība, kuri nodrošina finansējumu, ar to TED rīcību, kas pamatojas uz ilgtermiņa peļņas prognozēm (46). |
| --- | --- |

(205)

Komisija arī atgādina, ka “kapitāls, ko valsts tieši vai netieši nodevusi uzņēmuma rīcībā tādos apstākļos, kas atbilst parastiem tirgus apstākļiem, nav atzīstams par valsts atbalstu” (45). Šajā gadījumā, lai noteiktu, vai Zārbrikenes lidostas publiskais finansējums piešķir FSBesitzG/FSG priekšrocību, ko šie uzņēmumi nebūtu guvuši normālos tirgus apstākļos, Komisijai ir jāsalīdzina to publisko akcionāru rīcība, kuri nodrošina finansējumu, ar to TED rīcību, kas pamatojas uz ilgtermiņa peļņas prognozēm (46).

| (206) | Novērtējumā nebūtu jāņem vērā nekāda pozitīva ietekme uz tā reģiona ekonomiku, kurā atrodas lidosta, jo Tiesa ir precizējusi, ka attiecīgais jautājums TED principa piemērošanai ir, vai “līdzīgos apstākļos privātais ieguldītājs, ņemot vērā iespējamo peļņu, un neatkarīgi no visiem apsvērumiem attiecībā uz sociālo raksturu, reģionālo politiku vai nozari, būtu veicis attiecīgo ieguldījumu” (47). |
| --- | --- |

(206)

Novērtējumā nebūtu jāņem vērā nekāda pozitīva ietekme uz tā reģiona ekonomiku, kurā atrodas lidosta, jo Tiesa ir precizējusi, ka attiecīgais jautājums TED principa piemērošanai ir, vai “līdzīgos apstākļos privātais ieguldītājs, ņemot vērā iespējamo peļņu, un neatkarīgi no visiem apsvērumiem attiecībā uz sociālo raksturu, reģionālo politiku vai nozari, būtu veicis attiecīgo ieguldījumu” (47).

| (207) | Lietas Stardust Marine spriedumā Tiesa atzina, ka, “(..) lai pārbaudītu jautājumu, vai valsts ir rīkojusies kā apdomīgs tirgus ekonomikas principu vadīts ieguldītājs, ir jāatgriežas tā laikposma kontekstā, kad tika veikti finansiālā atbalsta pasākumi, lai tādējādi varētu novērtēt, vai valsts rīcība ir bijusi ekonomiski saprātīga, un ir jāatturas no vērtējuma, kura pamatā ir vēlāka situācija” (48). |
| --- | --- |

(207)

Lietas Stardust Marine spriedumā Tiesa atzina, ka, “(..) lai pārbaudītu jautājumu, vai valsts ir rīkojusies kā apdomīgs tirgus ekonomikas principu vadīts ieguldītājs, ir jāatgriežas tā laikposma kontekstā, kad tika veikti finansiālā atbalsta pasākumi, lai tādējādi varētu novērtēt, vai valsts rīcība ir bijusi ekonomiski saprātīga, un ir jāatturas no vērtējuma, kura pamatā ir vēlāka situācija” (48).

| (208) | Turklāt Tiesa EDF lietā atzina, ka “(..) ekonomiskie vērtējumi, kas ir veikti pēc minētās priekšrocības piešķiršanas, retrospektīvs konstatējums par attiecīgās dalībvalsts veikta ieguldījuma faktisko ienesīgumu vai vēlāki pamatojumi faktiski veiktās rīcības izvēlei nav pietiekami, lai tiktu pierādīts, ka šī dalībvalsts pirms vai vienlaikus ar šo piešķiršanu ir pieņēmusi šādu lēmumu akcionāres statusā” (49). |
| --- | --- |

(208)

Turklāt Tiesa EDF lietā atzina, ka “(..) ekonomiskie vērtējumi, kas ir veikti pēc minētās priekšrocības piešķiršanas, retrospektīvs konstatējums par attiecīgās dalībvalsts veikta ieguldījuma faktisko ienesīgumu vai vēlāki pamatojumi faktiski veiktās rīcības izvēlei nav pietiekami, lai tiktu pierādīts, ka šī dalībvalsts pirms vai vienlaikus ar šo piešķiršanu ir pieņēmusi šādu lēmumu akcionāres statusā” (49).

| (209) | Lai varētu piemērot TED principu, Komisijai jāņem vērā stāvoklis tajā laikposmā, kad tika pieņemti lēmumi finansēt attiecīgos pasākumus. Komisijas novērtējuma pamatā jābūt arī tai informācijai un pieņēmumiem, kas bija attiecīgo pašvaldību rīcībā tajā laikā, kad tika pieņemts lēmums par izvērtējamo pasākumu finansēšanas mehānismiem. |
| --- | --- |

(209)

Lai varētu piemērot TED principu, Komisijai jāņem vērā stāvoklis tajā laikposmā, kad tika pieņemti lēmumi finansēt attiecīgos pasākumus. Komisijas novērtējuma pamatā jābūt arī tai informācijai un pieņēmumiem, kas bija attiecīgo pašvaldību rīcībā tajā laikā, kad tika pieņemts lēmums par izvērtējamo pasākumu finansēšanas mehānismiem.

| (210) | Komisija ņem vērā Vācijas iesniegto informāciju par to, ka Zāras federālā zeme, kuras īpašumā ir Zārbrikenes lidosta un kura to finansē, ir nevis ieinteresēta gūt ienākumus no ieguldījumiem, bet drīzāk uzskata finansējumu par iespēju nodrošināt svarīgu infrastruktūru. Tādēļ arī, kā norāda Vācija, nav analizētas lidostas iespējamās slēgšanas izmaksas. Turklāt Komisija norāda, ka kopš 2000. gada lidostas zaudējumi ir aizvien palielinājušies un ka pozitīvs EBITDA, nevis pozitīvs kopējais rezultāts, ir paredzams tikai 2020. gadā. Ņemot vērā šos apsvērumus, FSBesitzG/FSG publisko finansējumu nevar klasificēt kā atbilstošu TED principam. |
| --- | --- |

(210)

Komisija ņem vērā Vācijas iesniegto informāciju par to, ka Zāras federālā zeme, kuras īpašumā ir Zārbrikenes lidosta un kura to finansē, ir nevis ieinteresēta gūt ienākumus no ieguldījumiem, bet drīzāk uzskata finansējumu par iespēju nodrošināt svarīgu infrastruktūru. Tādēļ arī, kā norāda Vācija, nav analizētas lidostas iespējamās slēgšanas izmaksas. Turklāt Komisija norāda, ka kopš 2000. gada lidostas zaudējumi ir aizvien palielinājušies un ka pozitīvs EBITDA, nevis pozitīvs kopējais rezultāts, ir paredzams tikai 2020. gadā. Ņemot vērā šos apsvērumus, FSBesitzG/FSG publisko finansējumu nevar klasificēt kā atbilstošu TED principam.

FSBesitzG/FSG – VTNP kompensācija

| (211) | Vācija uzskata, ka šajā gadījumā publiskais finansējums ir kompensācija par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu, kas nepiešķir ekonomisku priekšrocību. Saskaņā ar Tiesas Altmark
   (50) judikatūru kompensācija par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšanu nepiešķir ekonomisku priekšrocību, ja ir izpildīti četri kumulatīvi nosacījumi:






  a) | pirmkārt, saņēmējam uzņēmumam ir faktiski jābūt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, un šīm saistībām ir jābūt skaidri definētām (“pirmais Altmark kritērijs”); |
| --- | --- | --- |

(211)

Vācija uzskata, ka šajā gadījumā publiskais finansējums ir kompensācija par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu, kas nepiešķir ekonomisku priekšrocību. Saskaņā ar Tiesas Altmark
   (50) judikatūru kompensācija par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšanu nepiešķir ekonomisku priekšrocību, ja ir izpildīti četri kumulatīvi nosacījumi:

a)

pirmkārt, saņēmējam uzņēmumam ir faktiski jābūt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, un šīm saistībām ir jābūt skaidri definētām (“pirmais Altmark kritērijs”);

| b) | otrkārt, kompensācijas aprēķināšanas parametriem jābūt iepriekš objektīvi un pārredzami noteiktiem (“otrais Altmark kritērijs”); |
| --- | --- |

b)

otrkārt, kompensācijas aprēķināšanas parametriem jābūt iepriekš objektīvi un pārredzami noteiktiem (“otrais Altmark kritērijs”);

| c) | treškārt, kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai segtu visus izdevumus vai tikai daļu izdevumu, kas radušies saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu (“trešais Altmark kritērijs”); |
| --- | --- |

c)

treškārt, kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai segtu visus izdevumus vai tikai daļu izdevumu, kas radušies saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu (“trešais Altmark kritērijs”);

| d) | ceturtkārt, ja uzņēmums, kuram jāpilda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, konkrētā gadījumā nav izvēlēts sabiedrisko iepirkumu procedūras rezultātā, kas ļautu izvēlēties pretendentu, kurš spēj šos pakalpojumus piedāvāt par sabiedrībai viszemāko cenu, kompensācijas apjoms nosakāms, pamatojoties uz to izdevumu analīzi, kādi, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kurš tiek pienācīgi pārvaldīts un kura rīcībā ir pietiekami līdzekļi, lai tas spētu izpildīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā atbilstošos ieņēmumus un paredzot saprātīgu peļņu par šo saistību izpildi (“ceturtais Altmark kritērijs”). |
| --- | --- |

d)

ceturtkārt, ja uzņēmums, kuram jāpilda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, konkrētā gadījumā nav izvēlēts sabiedrisko iepirkumu procedūras rezultātā, kas ļautu izvēlēties pretendentu, kurš spēj šos pakalpojumus piedāvāt par sabiedrībai viszemāko cenu, kompensācijas apjoms nosakāms, pamatojoties uz to izdevumu analīzi, kādi, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kurš tiek pienācīgi pārvaldīts un kura rīcībā ir pietiekami līdzekļi, lai tas spētu izpildīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā atbilstošos ieņēmumus un paredzot saprātīgu peļņu par šo saistību izpildi (“ceturtais Altmark kritērijs”).

| (212) | Saskaņā ar ceturto Altmark kritēriju kompensācijas summa ir jānosaka, vai nu ņemot vērā publiskā iepirkuma procedūras rezultātus, vai pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kas varētu rasties tipiskam, pienācīgi pārvaldītam uzņēmumam. Zārbrikenes lidostas gadījumā lidostas pārvaldība tika nevis izsludināta sabiedrisko iepirkumu procedūrā, bet drīzāk uzticēta valsts uzņēmumiem FSBesitzG/FSG. Kompensācijas summa arī netika noteikta, pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kas varētu rasties tipiskam, pienācīgi pārvaldītam uzņēmumam. Finansēšanas kārtība bija un ir tāda, ka visus FSBesitzG/FSG zaudējumus sedz no valsts līdzekļiem neatkarīgi no tā, vai šie zaudējumi atbilst izmaksām, kas rastos tipiskam, pienācīgi pārvaldītam uzņēmumam. |
| --- | --- |

(212)

Saskaņā ar ceturto Altmark kritēriju kompensācijas summa ir jānosaka, vai nu ņemot vērā publiskā iepirkuma procedūras rezultātus, vai pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kas varētu rasties tipiskam, pienācīgi pārvaldītam uzņēmumam. Zārbrikenes lidostas gadījumā lidostas pārvaldība tika nevis izsludināta sabiedrisko iepirkumu procedūrā, bet drīzāk uzticēta valsts uzņēmumiem FSBesitzG/FSG. Kompensācijas summa arī netika noteikta, pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kas varētu rasties tipiskam, pienācīgi pārvaldītam uzņēmumam. Finansēšanas kārtība bija un ir tāda, ka visus FSBesitzG/FSG zaudējumus sedz no valsts līdzekļiem neatkarīgi no tā, vai šie zaudējumi atbilst izmaksām, kas rastos tipiskam, pienācīgi pārvaldītam uzņēmumam.

| (213) | Lai izpildītu ceturto Altmark kritēriju, nepietiek ar Zāras federālās zemes (kurai kā vienīgajam akcionāram ir visaptverošas uzraudzības un kontroles pilnvaras) iestāžu apgalvojumu, ka tās ir nodrošinājušas resursu efektīvu izmantošanu. Lai gan Vācija uzskata, ka deficīta segumā ir iekļautas tikai tās izmaksas, kas radušās efektīvu darbību rezultātā, peļņas un zaudējumu nodošanas līgumā ir paredzēts nevis šāds ierobežojums, bet drīzāk visu radušos zaudējumu segšana. |
| --- | --- |

(213)

Lai izpildītu ceturto Altmark kritēriju, nepietiek ar Zāras federālās zemes (kurai kā vienīgajam akcionāram ir visaptverošas uzraudzības un kontroles pilnvaras) iestāžu apgalvojumu, ka tās ir nodrošinājušas resursu efektīvu izmantošanu. Lai gan Vācija uzskata, ka deficīta segumā ir iekļautas tikai tās izmaksas, kas radušās efektīvu darbību rezultātā, peļņas un zaudējumu nodošanas līgumā ir paredzēts nevis šāds ierobežojums, bet drīzāk visu radušos zaudējumu segšana.

| (214) | Nepietiek arī, ja tiek salīdzinātas Zārbrikenes lidostas izmaksas ar izmaksām, kas radušās citiem valsts uzņēmumiem, kuri darbojas citās nozarēs, jo no tā nav iespējams izdarīt secinājumus par lidostas operatora efektivitāti. Saskaņā ar Vācijas teikto salīdzinājums ar citiem lidostu operatoriem netika veikts, jo tika uzskatīts, ka reģionālās lidostas, ņemot vērā to izmaksas un ieņēmumus, ir pārāk atšķirīgas, lai varētu veikt jēgpilnu salīdzinājumu. |
| --- | --- |

(214)

Nepietiek arī, ja tiek salīdzinātas Zārbrikenes lidostas izmaksas ar izmaksām, kas radušās citiem valsts uzņēmumiem, kuri darbojas citās nozarēs, jo no tā nav iespējams izdarīt secinājumus par lidostas operatora efektivitāti. Saskaņā ar Vācijas teikto salīdzinājums ar citiem lidostu operatoriem netika veikts, jo tika uzskatīts, ka reģionālās lidostas, ņemot vērā to izmaksas un ieņēmumus, ir pārāk atšķirīgas, lai varētu veikt jēgpilnu salīdzinājumu.

| (215) | Tāpēc savā galīgajā analīzē Vācija galvenokārt pamatojas uz savu novērtējumu, ka nav nekādu norāžu par to, ka Zārbrikenes lidostas operators ir neefektīvs. Tiek norādīts, ka Komisija iepriekš ir piekritusi, ka neefektivitātes norāžu trūkums ir pietiekams, lai panāktu atbilstību ceturtajam Altmark kritērijam. Tomēr Komisija norāda, ka Vācijas minētais lēmums nekādā ziņā nepamatojas tikai uz neefektivitātes norāžu trūkumu. Minētajā gadījumā Komisija atsaucās uz vairākiem iemesliem, lai varētu secināt, ka ceturtais Altmark kritērijs ir izpildīts, un uzsvēra, ka tās argumentācijas pamatā bija “konkrēti faktiskie un tiesiskie ierobežojumi, kas dominē šajā lietā” (51). |
| --- | --- |

(215)

Tāpēc savā galīgajā analīzē Vācija galvenokārt pamatojas uz savu novērtējumu, ka nav nekādu norāžu par to, ka Zārbrikenes lidostas operators ir neefektīvs. Tiek norādīts, ka Komisija iepriekš ir piekritusi, ka neefektivitātes norāžu trūkums ir pietiekams, lai panāktu atbilstību ceturtajam Altmark kritērijam. Tomēr Komisija norāda, ka Vācijas minētais lēmums nekādā ziņā nepamatojas tikai uz neefektivitātes norāžu trūkumu. Minētajā gadījumā Komisija atsaucās uz vairākiem iemesliem, lai varētu secināt, ka ceturtais Altmark kritērijs ir izpildīts, un uzsvēra, ka tās argumentācijas pamatā bija “konkrēti faktiskie un tiesiskie ierobežojumi, kas dominē šajā lietā” (51).

| (216) | Tādēļ Komisija secina, ka šajā lietā ceturtais Altmark kritērijs nav izpildīts. Tā kā šie četri Altmark kritēriji ir neapšaubāmi kumulatīvi, atbilstība citiem kritērijiem nav jāizvērtē. |
| --- | --- |

(216)

Tādēļ Komisija secina, ka šajā lietā ceturtais Altmark kritērijs nav izpildīts. Tā kā šie četri Altmark kritēriji ir neapšaubāmi kumulatīvi, atbilstība citiem kritērijiem nav jāizvērtē.

Selektivitāte

| (217) | Saskaņā ar EK līguma 107. panta 1. punktu pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu, ja tiek dota priekšroka “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Izskatāmajā lietā Komisija norāda, ka publiskais finansējums nodrošina priekšrocību tikai FSBesitzG/FSG. Tādējādi tas ir nepārprotami selektīvs Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(217)

Saskaņā ar EK līguma 107. panta 1. punktu pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu, ja tiek dota priekšroka “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Izskatāmajā lietā Komisija norāda, ka publiskais finansējums nodrošina priekšrocību tikai FSBesitzG/FSG. Tādējādi tas ir nepārprotami selektīvs Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

| (218) | Ja dalībvalsts piešķirtais atbalsts stiprina kāda uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē iekšējā tirgū, var uzskatīt, ka minētais atbalsts ietekmē šos uzņēmumus (52). Ekonomiskā priekšrocība, kas šajā lietā ar šo pasākumu piešķirta lidostas operatoram, nostiprina tā ekonomisko stāvokli, jo lidostas operators varēs sākt saimniecisko darbību, neveicot raksturīgos ieguldījumus un nesedzot darbības izmaksas. |
| --- | --- |

(218)

Ja dalībvalsts piešķirtais atbalsts stiprina kāda uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē iekšējā tirgū, var uzskatīt, ka minētais atbalsts ietekmē šos uzņēmumus (52). Ekonomiskā priekšrocība, kas šajā lietā ar šo pasākumu piešķirta lidostas operatoram, nostiprina tā ekonomisko stāvokli, jo lidostas operators varēs sākt saimniecisko darbību, neveicot raksturīgos ieguldījumus un nesedzot darbības izmaksas.

| (219) | Kā novērtēts 178. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos, lidostas pārvaldība ir saimnieciska darbība. Konkurence pastāv, no vienas puses, starp lidostām aviosabiedrību un attiecīgās aviopārvadājumu (pasažieru un kravu) plūsmas piesaistes jomā un, no otras puses, starp lidostu pārvaldniekiem, kas savā starpā var konkurēt par konkrētas lidostas pārvaldību. Turklāt, lai piesaistītu aviosabiedrības, jo īpaši zemo cenu aviopārvadātājus un līgumreisu operatorus, savā starpā var konkurēt arī lidostas, kas atrodas dažādās aptvēruma teritorijās un pat dažādās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(219)

Kā novērtēts 178. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos, lidostas pārvaldība ir saimnieciska darbība. Konkurence pastāv, no vienas puses, starp lidostām aviosabiedrību un attiecīgās aviopārvadājumu (pasažieru un kravu) plūsmas piesaistes jomā un, no otras puses, starp lidostu pārvaldniekiem, kas savā starpā var konkurēt par konkrētas lidostas pārvaldību. Turklāt, lai piesaistītu aviosabiedrības, jo īpaši zemo cenu aviopārvadātājus un līgumreisu operatorus, savā starpā var konkurēt arī lidostas, kas atrodas dažādās aptvēruma teritorijās un pat dažādās dalībvalstīs.

| (220) | Kā minēts 2005. gada Aviācijas vadlīniju 40. punktā un atkārtoti apstiprināts 2014. gada Aviācijas vadlīniju 45. punktā, pat nelielas lidostas nav iespējams izslēgt no Līguma 107. panta 1. punkta piemērošanas jomas. |
| --- | --- |

(220)

Kā minēts 2005. gada Aviācijas vadlīniju 40. punktā un atkārtoti apstiprināts 2014. gada Aviācijas vadlīniju 45. punktā, pat nelielas lidostas nav iespējams izslēgt no Līguma 107. panta 1. punkta piemērošanas jomas.

| (221) | Pašlaik Zārbrikenes lidosta apkalpo aptuveni 4 25  000 pasažierus gadā, bet iepriekš tā apkalpoja aptuveni 5 20  000 pasažierus gadā. Vācijas iesniegtajās prognozēs norādīts, ka sagaidāms, ka 2020. gadā pasažieru skaits pieaugs līdz [...] pasažieriem. Kā norādīts iepriekš 16. apsvērumā, Zārbrikenes lidosta atrodas Cveibrikenes lidostas tiešā tuvumā (39 kilometri) un divu stundu brauciena attālumā no sešām citām lidostām. Saskaņā ar Vācijas iesniegtajiem datiem aptuveni [mazāk nekā 14 %] pasažieru, kas izmanto Zārbrikenes lidostu, ir no citām dalībvalstīm. Ņemot vērā šos faktus, Komisija uzskata, ka FSBesitzG/FSG piešķirtais publiskais finansējums izkropļo vai draud izkropļot konkurenci un ka tam ir vismaz potenciāla ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(221)

Pašlaik Zārbrikenes lidosta apkalpo aptuveni 4 25  000 pasažierus gadā, bet iepriekš tā apkalpoja aptuveni 5 20  000 pasažierus gadā. Vācijas iesniegtajās prognozēs norādīts, ka sagaidāms, ka 2020. gadā pasažieru skaits pieaugs līdz [...] pasažieriem. Kā norādīts iepriekš 16. apsvērumā, Zārbrikenes lidosta atrodas Cveibrikenes lidostas tiešā tuvumā (39 kilometri) un divu stundu brauciena attālumā no sešām citām lidostām. Saskaņā ar Vācijas iesniegtajiem datiem aptuveni [mazāk nekā 14 %] pasažieru, kas izmanto Zārbrikenes lidostu, ir no citām dalībvalstīm. Ņemot vērā šos faktus, Komisija uzskata, ka FSBesitzG/FSG piešķirtais publiskais finansējums izkropļo vai draud izkropļot konkurenci un ka tam ir vismaz potenciāla ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (222) | Neatkarīgi no šiem vispārīgajiem apsvērumiem Komisija arī uzskata, ka Zārbrikenes lidosta tieši konkurē vai vismaz ir konkurējusi ar Cveibrikenes lidostu. Pirmkārt, jānorāda, ka aviosabiedrība TUIFly, iepriekš Zārbrikenes lidostas lielākais klients, 2007. gadā aizgāja no minētās lidostas un pārcēlās uz Cveibrikeni. Otrkārt, samērā ilgu laiku (apmēram četrus gadus) lidojumi uz Berlīni paralēli tika piedāvāti gan no Cveibrikenes (Germanwings), gan Zārbrikenes (Air Berlin un Luxair), liecinot, ka konkurence pastāv gan starp lidostām, gan aviosabiedrībām (53). |
| --- | --- |

(222)

Neatkarīgi no šiem vispārīgajiem apsvērumiem Komisija arī uzskata, ka Zārbrikenes lidosta tieši konkurē vai vismaz ir konkurējusi ar Cveibrikenes lidostu. Pirmkārt, jānorāda, ka aviosabiedrība TUIFly, iepriekš Zārbrikenes lidostas lielākais klients, 2007. gadā aizgāja no minētās lidostas un pārcēlās uz Cveibrikeni. Otrkārt, samērā ilgu laiku (apmēram četrus gadus) lidojumi uz Berlīni paralēli tika piedāvāti gan no Cveibrikenes (Germanwings), gan Zārbrikenes (Air Berlin un Luxair), liecinot, ka konkurence pastāv gan starp lidostām, gan aviosabiedrībām (53).

| (223) | Papildus šiem rādītājiem, kas liecina par konkurenci starp Zārbrikenes un Cveibrikenes lidostām, ir arī pierādījumi, ka Reinzemes-Pfalcas federālās zemes amatpersonas – neraugoties uz Vācijas oficiāli iesniegtajiem dokumentiem, ka šīs divas lidostas nekad nav uzskatījušas sevi par tiešām konkurentēm – skaidri apzinās konkurences pastāvēšanu. Divos Reinzemes-Pfalcas valdības iekšējos paziņojumos, kas sagatavoti 2003. gadā, autori aizstāvēja nostāju, ka tajā laikā sadarbība starp Cveibrikenes un Zārbrikenes lidostām nebija iespējama/ieteicama. Vienā paziņojumā drīzāk bija paskaidrots, ka vismaz tik ilgi, kamēr Fraport AG ir saistīts ar Zārbrikenes lidostu (54), attiecības starp abām lidostām būs konkurējošas (55). Turklāt paziņojumā ir norādīts, ka “pēc Reinzemes-Pfalcas domām, ir sagaidāms, ka ilgtermiņā Cveibrikenes lidosta gūs virsroku šajā konkurencē” (56). Šie paziņojumi liecina, ka vismaz 2003. gadā starp abām lidostām tiešām pastāvēja konkurence. |
| --- | --- |

(223)

Papildus šiem rādītājiem, kas liecina par konkurenci starp Zārbrikenes un Cveibrikenes lidostām, ir arī pierādījumi, ka Reinzemes-Pfalcas federālās zemes amatpersonas – neraugoties uz Vācijas oficiāli iesniegtajiem dokumentiem, ka šīs divas lidostas nekad nav uzskatījušas sevi par tiešām konkurentēm – skaidri apzinās konkurences pastāvēšanu. Divos Reinzemes-Pfalcas valdības iekšējos paziņojumos, kas sagatavoti 2003. gadā, autori aizstāvēja nostāju, ka tajā laikā sadarbība starp Cveibrikenes un Zārbrikenes lidostām nebija iespējama/ieteicama. Vienā paziņojumā drīzāk bija paskaidrots, ka vismaz tik ilgi, kamēr Fraport AG ir saistīts ar Zārbrikenes lidostu (54), attiecības starp abām lidostām būs konkurējošas (55). Turklāt paziņojumā ir norādīts, ka “pēc Reinzemes-Pfalcas domām, ir sagaidāms, ka ilgtermiņā Cveibrikenes lidosta gūs virsroku šajā konkurencē” (56). Šie paziņojumi liecina, ka vismaz 2003. gadā starp abām lidostām tiešām pastāvēja konkurence.

| (224) | Vācija uzskata, ka saskaņā ar 2005. gada Aviācijas vadlīniju 39. punktu publiskais finansējums, kas piešķirts mazajām reģionālajām lidostām, “visdrīzāk neierobežo konkurenci, un t[ā] ietekme uz tirdzniecību nav pretrunā ar kopējām interesēm”. Tā arī norāda, ka konkurenci ar citām lidostām ierobežo vairāki faktori, piemēram, uzņēmējdarbības modelis, lidostas lielums un attālums. Jebkurā gadījumā konkurences izkropļojumi vai ietekme uz tirdzniecību būtu minimāli. |
| --- | --- |

(224)

Vācija uzskata, ka saskaņā ar 2005. gada Aviācijas vadlīniju 39. punktu publiskais finansējums, kas piešķirts mazajām reģionālajām lidostām, “visdrīzāk neierobežo konkurenci, un t[ā] ietekme uz tirdzniecību nav pretrunā ar kopējām interesēm”. Tā arī norāda, ka konkurenci ar citām lidostām ierobežo vairāki faktori, piemēram, uzņēmējdarbības modelis, lidostas lielums un attālums. Jebkurā gadījumā konkurences izkropļojumi vai ietekme uz tirdzniecību būtu minimāli.

| (225) | Tomēr Komisija uzskata, ka 221.–223. apsvērumā minētie rādītāji pierāda, ka pastāv vismaz potenciāla konkurences izkropļošana un ietekme uz tirdzniecību. Komisija uzsver, ka valsts atbalsta definīcijā nav paredzēts, ka konkurences izkropļojumiem vai ietekmei uz tirdzniecību ir jābūt būtiskiem vai materiāliem, kaut gan tā uzskata, ka, ņemot vērā iepriekš norādīto Zārbrikenes un Cveibrikenes lidostu tuvumu un tiešo konkurenci, tā tas patiešām bija. |
| --- | --- |

(225)

Tomēr Komisija uzskata, ka 221.–223. apsvērumā minētie rādītāji pierāda, ka pastāv vismaz potenciāla konkurences izkropļošana un ietekme uz tirdzniecību. Komisija uzsver, ka valsts atbalsta definīcijā nav paredzēts, ka konkurences izkropļojumiem vai ietekmei uz tirdzniecību ir jābūt būtiskiem vai materiāliem, kaut gan tā uzskata, ka, ņemot vērā iepriekš norādīto Zārbrikenes un Cveibrikenes lidostu tuvumu un tiešo konkurenci, tā tas patiešām bija.

| (226) | No Zārbrikenes lidostas tiek veikti starptautiski lidojumi uz tādiem galamērķiem kā Maljorka vai Ankara, vai citiem brīvdienu galamērķiem. Skrejceļš Zārbrikenē ir pietiekami garš (2  000 m) un ļauj aviosabiedrībām apkalpot vidēja attāluma starptautiskus galamērķus. |
| --- | --- |

(226)

No Zārbrikenes lidostas tiek veikti starptautiski lidojumi uz tādiem galamērķiem kā Maljorka vai Ankara, vai citiem brīvdienu galamērķiem. Skrejceļš Zārbrikenē ir pietiekami garš (2  000 m) un ļauj aviosabiedrībām apkalpot vidēja attāluma starptautiskus galamērķus.

| (227) | Ņemot vērā iepriekš minēto, uzņēmumiem FSBesitzG/FSG piešķirtais publiskais finansējums jāuzskata par tādu, kas var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību. |
| --- | --- |

(227)

Ņemot vērā iepriekš minēto, uzņēmumiem FSBesitzG/FSG piešķirtais publiskais finansējums jāuzskata par tādu, kas var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību.

5.1.2.   PASTĀVOŠAIS ATBALSTS UN JAUNS ATBALSTS

| (228) | Komisija atgādina, ka saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (57) 1. panta b) punkta v) apakšpunktu atbalsta pasākums ir pastāvošs atbalsts, ja var konstatēt, ka atbalsta pasākuma ieviešanas laikā tas nav bijis valsts atbalsts, bet pēc tam kopējā tirgus attīstības dēļ – dalībvalstij neieviešot izmaiņas – tas kļuvis par atbalstu. Vācija norāda, ka peļņas un zaudējumu nodošanas līgums starp FSBesitzG/FSG un vh Saar, kas veido pamatu gada deficīta segumam un ko uzskata par valsts atbalstu, tika noslēgts, kad lidostu publiskais finansējums vēl netika uzskatīts par valsts atbalstu, un kopš tā laika nav grozīts. |
| --- | --- |

(228)

Komisija atgādina, ka saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (57) 1. panta b) punkta v) apakšpunktu atbalsta pasākums ir pastāvošs atbalsts, ja var konstatēt, ka atbalsta pasākuma ieviešanas laikā tas nav bijis valsts atbalsts, bet pēc tam kopējā tirgus attīstības dēļ – dalībvalstij neieviešot izmaiņas – tas kļuvis par atbalstu. Vācija norāda, ka peļņas un zaudējumu nodošanas līgums starp FSBesitzG/FSG un vh Saar, kas veido pamatu gada deficīta segumam un ko uzskata par valsts atbalstu, tika noslēgts, kad lidostu publiskais finansējums vēl netika uzskatīts par valsts atbalstu, un kopš tā laika nav grozīts.

| (229) | Komisija atgādina, ka pakāpeniskā tirgus spēku attīstība lidostu nozarē neļauj noteikt precīzu datumu, no kura lidostas ekspluatācija būtu nešaubīgi uzskatāma par saimniecisko darbību. Kā norādīts 180. apsvērumā, kopš Aéroports de Paris sprieduma datuma (2000. gada 12. decembris) lidostas infrastruktūras ekspluatācija un būvniecība ir jāuzskata par darbību, uz kuru attiecas valsts atbalsta kontrole. |
| --- | --- |

(229)

Komisija atgādina, ka pakāpeniskā tirgus spēku attīstība lidostu nozarē neļauj noteikt precīzu datumu, no kura lidostas ekspluatācija būtu nešaubīgi uzskatāma par saimniecisko darbību. Kā norādīts 180. apsvērumā, kopš Aéroports de Paris sprieduma datuma (2000. gada 12. decembris) lidostas infrastruktūras ekspluatācija un būvniecība ir jāuzskata par darbību, uz kuru attiecas valsts atbalsta kontrole.

| (230) | Savukārt pirms Aéroports de Paris sprieduma pastāvējušās neskaidrības dēļ publiskās iestādes varēja likumīgi uzskatīt, ka finansējums lidostas infrastruktūrai nav uzskatāms par valsts atbalstu. Tādējādi Komisija, pamatojoties uz valsts atbalsta noteikumiem, tagad nevar apšaubīt finansēšanas pasākumus, kuri veikti pirms Aéroports de Paris sprieduma. |
| --- | --- |

(230)

Savukārt pirms Aéroports de Paris sprieduma pastāvējušās neskaidrības dēļ publiskās iestādes varēja likumīgi uzskatīt, ka finansējums lidostas infrastruktūrai nav uzskatāms par valsts atbalstu. Tādējādi Komisija, pamatojoties uz valsts atbalsta noteikumiem, tagad nevar apšaubīt finansēšanas pasākumus, kuri veikti pirms Aéroports de Paris sprieduma.

| (231) | Tāpēc valsts atbalsta pasākumi, kas tika piešķirti lidostu operatoriem pirms Aéroports de Paris sprieduma datuma, nav uzskatāmi par valsts atbalstu laikā, kad tie tika ieviesti un kļuva par pastāvošu atbalstu līdz 2000. gada 12. decembrim. |
| --- | --- |

(231)

Tāpēc valsts atbalsta pasākumi, kas tika piešķirti lidostu operatoriem pirms Aéroports de Paris sprieduma datuma, nav uzskatāmi par valsts atbalstu laikā, kad tie tika ieviesti un kļuva par pastāvošu atbalstu līdz 2000. gada 12. decembrim.

| (232) | Šajā lietā peļņas un zaudējumu nodošanas līgums starp FSBesitzG/FSG un vh Saar (saskaņā ar kuru tika veikti atsevišķi kapitālieguldījumi) tika noslēgts 1996. gadā un, kā norādīja Vācija, kopš tā laika nav grozīts. Tāpēc var uzskatīt, ka no 2000. gada ikgadējais publiskais finansējums, kas piešķirts saskaņā ar šo līgumu, ir pastāvošs atbalsts. |
| --- | --- |

(232)

Šajā lietā peļņas un zaudējumu nodošanas līgums starp FSBesitzG/FSG un vh Saar (saskaņā ar kuru tika veikti atsevišķi kapitālieguldījumi) tika noslēgts 1996. gadā un, kā norādīja Vācija, kopš tā laika nav grozīts. Tāpēc var uzskatīt, ka no 2000. gada ikgadējais publiskais finansējums, kas piešķirts saskaņā ar šo līgumu, ir pastāvošs atbalsts.

| (233) | Tomēr Komisija arī uzskata, ka līdz 2007. gada 1. jūnijam pastāvošais atbalsts kļuva par jaunu atbalstu. Saskaņā ar 2005. gada Aviācijas vadlīniju 83. punktu un Līguma 108. panta 1. punktu (jaunajā redakcijā) Komisija ierosināja dalībvalstīm atbilstošus pasākumus, aicinot tās vēlākais līdz 2007. gada 1. jūnijam saskaņot ar šīm vadlīnijām visas spēkā esošās shēmas, kas saistītas ar minētajās vadlīnijās iekļauto valsts atbalstu. Dalībvalstis tika aicinātas apstiprināt savu piekrišanu rakstiski. Ja dalībvalsts nespēj rīkoties saskaņā ar savām saistībām, pēc attiecīgajos pasākumos noteiktā datuma pastāvošais atbalsts kļūst par nelikumīgu atbalstu un ir atgūstams. |
| --- | --- |

(233)

Tomēr Komisija arī uzskata, ka līdz 2007. gada 1. jūnijam pastāvošais atbalsts kļuva par jaunu atbalstu. Saskaņā ar 2005. gada Aviācijas vadlīniju 83. punktu un Līguma 108. panta 1. punktu (jaunajā redakcijā) Komisija ierosināja dalībvalstīm atbilstošus pasākumus, aicinot tās vēlākais līdz 2007. gada 1. jūnijam saskaņot ar šīm vadlīnijām visas spēkā esošās shēmas, kas saistītas ar minētajās vadlīnijās iekļauto valsts atbalstu. Dalībvalstis tika aicinātas apstiprināt savu piekrišanu rakstiski. Ja dalībvalsts nespēj rīkoties saskaņā ar savām saistībām, pēc attiecīgajos pasākumos noteiktā datuma pastāvošais atbalsts kļūst par nelikumīgu atbalstu un ir atgūstams.

| (234) | Vācija 2006. gada 30. maija vēstulē piekrita attiecīgajiem pasākumiem. Ņemot vērā, ka peļņas un zaudējumu nodošanas līgumā ir paredzēta atbalsta shēma, kas laika gaitā nodrošina pamatu atkārtotiem atbalsta maksājumiem, vēlākais līdz 2007. gada 1. jūnijam Vācijai bija jānodrošina, ka atbalsta shēma atbilst 2005. gada Aviācijas vadlīniju noteikumiem. No šā datuma FSBesitzG/FSG publiskais finansējums vairs nav pastāvošais atbalsts. |
| --- | --- |

(234)

Vācija 2006. gada 30. maija vēstulē piekrita attiecīgajiem pasākumiem. Ņemot vērā, ka peļņas un zaudējumu nodošanas līgumā ir paredzēta atbalsta shēma, kas laika gaitā nodrošina pamatu atkārtotiem atbalsta maksājumiem, vēlākais līdz 2007. gada 1. jūnijam Vācijai bija jānodrošina, ka atbalsta shēma atbilst 2005. gada Aviācijas vadlīniju noteikumiem. No šā datuma FSBesitzG/FSG publiskais finansējums vairs nav pastāvošais atbalsts.

5.1.3.   SECINĀJUMS

| (235) | Ņemot vērā 176.–225. apsvērumā minētos argumentus, Komisija uzskata, ka Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē publiskais finansējums, kas piešķirts FSBesitzG/FSG laikposmā no 2000. gada līdz 2012. gadam ikgadējo zaudējumu segšanai (sk. 3. un 4. tabulā sīkāk izklāstītos finanšu datus), ir valsts atbalsts tiktāl, ciktāl tas ir saistīts ar darbībām, kuras neietilpst valsts politikas kompetencē, un tādējādi no 2007. gada 1. jūnija uzskatāms par jaunu atbalstu. |
| --- | --- |

(235)

Ņemot vērā 176.–225. apsvērumā minētos argumentus, Komisija uzskata, ka Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē publiskais finansējums, kas piešķirts FSBesitzG/FSG laikposmā no 2000. gada līdz 2012. gadam ikgadējo zaudējumu segšanai (sk. 3. un 4. tabulā sīkāk izklāstītos finanšu datus), ir valsts atbalsts tiktāl, ciktāl tas ir saistīts ar darbībām, kuras neietilpst valsts politikas kompetencē, un tādējādi no 2007. gada 1. jūnija uzskatāms par jaunu atbalstu.

| (236) | Turklāt Komisija, it īpaši ņemot vērā 203. apsvērumā minētos argumentus, uzskata, ka sabiedrībai vh Saar piešķirtie kapitālieguldījumi nav uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jo vh Saar nodeva tālāk visus saņemtos publiskos līdzekļus un tādējādi pati neguva ekonomisku priekšrocību. |
| --- | --- |

(236)

Turklāt Komisija, it īpaši ņemot vērā 203. apsvērumā minētos argumentus, uzskata, ka sabiedrībai vh Saar piešķirtie kapitālieguldījumi nav uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jo vh Saar nodeva tālāk visus saņemtos publiskos līdzekļus un tādējādi pati neguva ekonomisku priekšrocību.

5.1.4.   ATBALSTA LIKUMĪBA

| (237) | Saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu dalībvalstīm ir jāpaziņo par plāniem piešķirt vai grozīt atbalstu, un tās nedrīkst īstenot paredzētos pasākumus, pirms paziņošanas procedūrā nav pieņemts galīgais lēmums. |
| --- | --- |

(237)

Saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu dalībvalstīm ir jāpaziņo par plāniem piešķirt vai grozīt atbalstu, un tās nedrīkst īstenot paredzētos pasākumus, pirms paziņošanas procedūrā nav pieņemts galīgais lēmums.

| (238) | Tā kā finansējums jau ir nodots FSBesitzG/FSG rīcībā, Komisija uzskata, ka Vācija nav ievērojusi Līguma 108. panta 3. punktā noteikto aizliegumu (58). |
| --- | --- |

(238)

Tā kā finansējums jau ir nodots FSBesitzG/FSG rīcībā, Komisija uzskata, ka Vācija nav ievērojusi Līguma 108. panta 3. punktā noteikto aizliegumu (58).

5.1.5.   SADERĪBA

5.1.5.1.   
  2014. un 2005. gada Aviācijas vadlīniju piemērojamība

| (239) | Līguma 107. panta 3. punktā ir paredzētas konkrētas atkāpes no vispārējā noteikuma, kas izklāstīts Līguma 107. panta 1. punktā, ka valsts atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Attiecīgo atbalstu var novērtēt tikai, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kurā noteikts, ka “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tād[a] nelabvēlīg[a] iespaid[a] uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(239)

Līguma 107. panta 3. punktā ir paredzētas konkrētas atkāpes no vispārējā noteikuma, kas izklāstīts Līguma 107. panta 1. punktā, ka valsts atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Attiecīgo atbalstu var novērtēt tikai, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kurā noteikts, ka “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tād[a] nelabvēlīg[a] iespaid[a] uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| (240) | Šajā saistībā 2014. gada Aviācijas vadlīnijas nodrošina pamatu, lai novērtētu, vai atbalstu lidostām var atzīt par saderīgu atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(240)

Šajā saistībā 2014. gada Aviācijas vadlīnijas nodrošina pamatu, lai novērtētu, vai atbalstu lidostām var atzīt par saderīgu atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

| (241) | Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīnijām Komisija uzskata, ka tās Paziņojums par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (59), ir piemērojams lidostām nelikumīgi piešķirta ieguldījumu atbalsta gadījumā. Šajā saistībā, ja nelikumīgs ieguldījumu atbalsts tika piešķirts līdz 2014. gada 4. aprīlim, Komisija piemēros saderības noteikumus, kas bija spēkā nelikumīgā ieguldījumu atbalsta piešķiršanas brīdī. Komisija 238. apsvērumā jau ir secinājusi, ka gada zaudējumu segšana no vh Saar līdzekļiem ir nelikumīgs valsts atbalsts, kas piešķirts līdz 2014. gada 4. aprīlim. Attiecīgi Komisija nepiemēros 2005. gada Aviācijas vadlīnijās iekļautos principus tāda nelikumīga ieguldījumu atbalsta gadījumā, kas lidostām piešķirts līdz 2014. gada 4. aprīlim (60). |
| --- | --- |

(241)

Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīnijām Komisija uzskata, ka tās Paziņojums par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (59), ir piemērojams lidostām nelikumīgi piešķirta ieguldījumu atbalsta gadījumā. Šajā saistībā, ja nelikumīgs ieguldījumu atbalsts tika piešķirts līdz 2014. gada 4. aprīlim, Komisija piemēros saderības noteikumus, kas bija spēkā nelikumīgā ieguldījumu atbalsta piešķiršanas brīdī. Komisija 238. apsvērumā jau ir secinājusi, ka gada zaudējumu segšana no vh Saar līdzekļiem ir nelikumīgs valsts atbalsts, kas piešķirts līdz 2014. gada 4. aprīlim. Attiecīgi Komisija nepiemēros 2005. gada Aviācijas vadlīnijās iekļautos principus tāda nelikumīga ieguldījumu atbalsta gadījumā, kas lidostām piešķirts līdz 2014. gada 4. aprīlim (60).

| (242) | Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīnijām Komisija uzskata, ka Paziņojums par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai, nebūtu piemērojams izskatīšanā esošām lietām par nelikumīgu darbības atbalstu, kurš lidostām piešķirts līdz 2014. gada 4. aprīlim. Tā vietā Komisija piemēros 2014. gada Aviācijas vadlīnijās izklāstītos principus visām lietām, kas attiecas uz darbības atbalstu (izskatīšanā esoši paziņojumi un nelikumīgs nepaziņots atbalsts) lidostām, pat ja atbalsts piešķirts līdz 2014. gada 4. aprīlim un pārejas perioda sākumam (61). |
| --- | --- |

(242)

Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīnijām Komisija uzskata, ka Paziņojums par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai, nebūtu piemērojams izskatīšanā esošām lietām par nelikumīgu darbības atbalstu, kurš lidostām piešķirts līdz 2014. gada 4. aprīlim. Tā vietā Komisija piemēros 2014. gada Aviācijas vadlīnijās izklāstītos principus visām lietām, kas attiecas uz darbības atbalstu (izskatīšanā esoši paziņojumi un nelikumīgs nepaziņots atbalsts) lidostām, pat ja atbalsts piešķirts līdz 2014. gada 4. aprīlim un pārejas perioda sākumam (61).

5.1.5.2.   
  Atšķirība starp ieguldījumu un darbības atbalstu

| (243) | Ņemot vērā 2014. gada Aviācijas vadlīniju noteikumus, kas minēti 241. un 242. apsvērumā, Komisijai jānosaka, vai attiecīgais pasākums ir uzskatāms par nelikumīgu ieguldījumu vai darbības atbalstu. |
| --- | --- |

(243)

Ņemot vērā 2014. gada Aviācijas vadlīniju noteikumus, kas minēti 241. un 242. apsvērumā, Komisijai jānosaka, vai attiecīgais pasākums ir uzskatāms par nelikumīgu ieguldījumu vai darbības atbalstu.

| (244) | Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīniju 25. punkta 18. apakšpunktu ieguldījumu atbalsts ir “atbalsts, lai finansētu pamatlīdzekļus, jo īpaši, lai segtu kapitāla izmaksu finansējuma deficītu”. Turklāt saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīniju 25. punktu ieguldījumu atbalsts var attiekties gan uz avansa maksājumu (t. i., sākotnējo ieguldījumu izmaksu segšanu), gan atbalstu, kas izmaksāts periodisku maksājumu veidā (lai segtu kapitāla izmaksas, ņemot vērā gada nolietojumu un finansēšanas izmaksas). |
| --- | --- |

(244)

Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīniju 25. punkta 18. apakšpunktu ieguldījumu atbalsts ir “atbalsts, lai finansētu pamatlīdzekļus, jo īpaši, lai segtu kapitāla izmaksu finansējuma deficītu”. Turklāt saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīniju 25. punktu ieguldījumu atbalsts var attiekties gan uz avansa maksājumu (t. i., sākotnējo ieguldījumu izmaksu segšanu), gan atbalstu, kas izmaksāts periodisku maksājumu veidā (lai segtu kapitāla izmaksas, ņemot vērā gada nolietojumu un finansēšanas izmaksas).

| (245) | Savukārt darbības izmaksas attiecas uz pilnīgu vai daļēju lidostas darbības izmaksu segšanu un tiek definētas kā “izmaksas, kas ir lidostu pakalpojumu sniegšanas pamatā, ieskaitot tādas izmaksu kategorijas kā personāla izmaksas, nolīgti pakalpojumi, komunikācijas, atkritumi, enerģija, uzturēšana, īre un administrācija, taču neietverot kapitāla izmaksas, tirgvedības atbalstu vai citus stimulus, ko lidosta sniegusi aviokompānijām, un izmaksas, kas ir sabiedriskās kārtības jomā” (62). |
| --- | --- |

(245)

Savukārt darbības izmaksas attiecas uz pilnīgu vai daļēju lidostas darbības izmaksu segšanu un tiek definētas kā “izmaksas, kas ir lidostu pakalpojumu sniegšanas pamatā, ieskaitot tādas izmaksu kategorijas kā personāla izmaksas, nolīgti pakalpojumi, komunikācijas, atkritumi, enerģija, uzturēšana, īre un administrācija, taču neietverot kapitāla izmaksas, tirgvedības atbalstu vai citus stimulus, ko lidosta sniegusi aviokompānijām, un izmaksas, kas ir sabiedriskās kārtības jomā” (62).

| (246) | Ņemot vērā šīs definīcijas, var uzskatīt, ka tā ikgadējo kapitālieguldījumu daļa, kas tika izmantota FSBesitzG/FSG ikgadējo darbības zaudējumu (63) segšanai, atskaitot EBITDA iekļautās izmaksas, kuras ietilpst valsts politikas kompetencē, kā noteikts 186.–197. apsvērumā, ir darbības atbalsts uzņēmumiem FSBesitzG/FSG. |
| --- | --- |

(246)

Ņemot vērā šīs definīcijas, var uzskatīt, ka tā ikgadējo kapitālieguldījumu daļa, kas tika izmantota FSBesitzG/FSG ikgadējo darbības zaudējumu (63) segšanai, atskaitot EBITDA iekļautās izmaksas, kuras ietilpst valsts politikas kompetencē, kā noteikts 186.–197. apsvērumā, ir darbības atbalsts uzņēmumiem FSBesitzG/FSG.

| (247) | Komisija norāda, ka FSBesitzG/FSG, lai segtu savus zaudējumus 2000.–2012. gadā, kopumā saņēma aptuveni [...]. Šajā laika periodā FSBesitzG (FSBG)/FSG EBITDA kopsumma sasniedza aptuveni [...]. No šīs summas būtu jāatskaita izmaksas, kas ietilpst valsts politikas kompetencē (64). Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka darbības atbalsta maksimālā summa, kas piešķirta FSBesitzG/FSG peļņas un zaudējumu nodošanas līguma īstenošanai 2000.–2012. gadā, ir apmēram [...]. |
| --- | --- |

(247)

Komisija norāda, ka FSBesitzG/FSG, lai segtu savus zaudējumus 2000.–2012. gadā, kopumā saņēma aptuveni [...]. Šajā laika periodā FSBesitzG (FSBG)/FSG EBITDA kopsumma sasniedza aptuveni [...]. No šīs summas būtu jāatskaita izmaksas, kas ietilpst valsts politikas kompetencē (64). Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka darbības atbalsta maksimālā summa, kas piešķirta FSBesitzG/FSG peļņas un zaudējumu nodošanas līguma īstenošanai 2000.–2012. gadā, ir apmēram [...].

| (248) | Visbeidzot, tā ikgadējo kapitālieguldījumu daļa, ar ko segti FSBesitzG/FSG zaudējumi, kuri vēl nav iekļauti EBITDA (t. i., aktīvu gada nolietojums, finansēšanas izmaksas u. c.), atskaitot izmaksas, kas ietilpst valsts politikas kompetencē, kā noteikts 186.–197. apsvērumā, ir ieguldījumu atbalsts FSBesitzG/FSG labā. |
| --- | --- |

(248)

Visbeidzot, tā ikgadējo kapitālieguldījumu daļa, ar ko segti FSBesitzG/FSG zaudējumi, kuri vēl nav iekļauti EBITDA (t. i., aktīvu gada nolietojums, finansēšanas izmaksas u. c.), atskaitot izmaksas, kas ietilpst valsts politikas kompetencē, kā noteikts 186.–197. apsvērumā, ir ieguldījumu atbalsts FSBesitzG/FSG labā.

| (249) | Ņemot vērā 247. un 248. apsvērumā minētos argumentus, var secināt, ka ieguldījumu atbalsta maksimālā summa ir aptuveni [...] (65). |
| --- | --- |

(249)

Ņemot vērā 247. un 248. apsvērumā minētos argumentus, var secināt, ka ieguldījumu atbalsta maksimālā summa ir aptuveni [...] (65).

5.1.5.3.   
  Ieguldījumu atbalsts

| (250) | Saskaņā ar 2005. gada Aviācijas vadlīniju 61. punktu Komisijai jāpārbauda, vai ir izpildīti a)–e) apakšpunktā izklāstītie kumulatīvie nosacījumi:






  a) | infrastruktūras būvēšana un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktam kopīgu interešu mērķim (reģionālā attīstība, pieejamība u. c.); |
| --- | --- | --- |

(250)

Saskaņā ar 2005. gada Aviācijas vadlīniju 61. punktu Komisijai jāpārbauda, vai ir izpildīti a)–e) apakšpunktā izklāstītie kumulatīvie nosacījumi:

a)

infrastruktūras būvēšana un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktam kopīgu interešu mērķim (reģionālā attīstība, pieejamība u. c.);

| b) | infrastruktūra ir vajadzīga un samērīga ar noteikto mērķi; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūra ir vajadzīga un samērīga ar noteikto mērķi;

| c) | prognozes par infrastruktūras izmantošanu vidējā termiņā ir apmierinošas, jo īpaši ņemot vērā pašreizējās infrastruktūras izmantošanu; |
| --- | --- |

c)

prognozes par infrastruktūras izmantošanu vidējā termiņā ir apmierinošas, jo īpaši ņemot vērā pašreizējās infrastruktūras izmantošanu;

| d) | infrastruktūra ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem; |
| --- | --- |

d)

infrastruktūra ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem;

| e) | ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā Savienības interesēm. |
| --- | --- |

e)

ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā Savienības interesēm.

| (251) | Turklāt, lai lidostām piešķirtais valsts atbalsts būtu saderīgs, līdzīgi kā jebkuram citam valsts atbalsta pasākumam tam ir jābūt stimulējošam, vajadzīgam un samērīgam ar izvirzīto leģitīmo mērķi. |
| --- | --- |

(251)

Turklāt, lai lidostām piešķirtais valsts atbalsts būtu saderīgs, līdzīgi kā jebkuram citam valsts atbalsta pasākumam tam ir jābūt stimulējošam, vajadzīgam un samērīgam ar izvirzīto leģitīmo mērķi.

Infrastruktūras būvēšana un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktam kopīgu interešu mērķim (reģionālā attīstība, pieejamība u. c.)

| (252) | Izvērtējamie ieguldījumu atbalsta pasākumi paredzēti tāda jauna termināļa būvniecības finansēšanai, kura kapacitāte ir 7 00  000 pasažieru, jo vecais terminālis (ietilpība – 3 90  000 pasažieru) bija pārslogots jau vairākus gadus pirms būvniecības darbu sākšanas. Turklāt ieguldījumu atbalstu izmantoja, lai finansētu vairākus pasākumus, ar kuru palīdzību lidosta tika pielāgota atbilstīgi prasībām, kas pašlaik izvirzītas mūsdienīgas lidostas infrastruktūrai, lai tā varētu turpināt pilnvērtīgu darbību. |
| --- | --- |

(252)

Izvērtējamie ieguldījumu atbalsta pasākumi paredzēti tāda jauna termināļa būvniecības finansēšanai, kura kapacitāte ir 7 00  000 pasažieru, jo vecais terminālis (ietilpība – 3 90  000 pasažieru) bija pārslogots jau vairākus gadus pirms būvniecības darbu sākšanas. Turklāt ieguldījumu atbalstu izmantoja, lai finansētu vairākus pasākumus, ar kuru palīdzību lidosta tika pielāgota atbilstīgi prasībām, kas pašlaik izvirzītas mūsdienīgas lidostas infrastruktūrai, lai tā varētu turpināt pilnvērtīgu darbību.

| (253) | Saskaņā ar Vācijas teikto Zārbrikenes lidostas infrastruktūras finansējuma galvenais mērķis bija uzlabot gaisa transporta pieejamību reģionā, atslogojot lidostu un tādējādi veicinot reģionālo attīstību. |
| --- | --- |

(253)

Saskaņā ar Vācijas teikto Zārbrikenes lidostas infrastruktūras finansējuma galvenais mērķis bija uzlabot gaisa transporta pieejamību reģionā, atslogojot lidostu un tādējādi veicinot reģionālo attīstību.

| (254) | Zārbrikenes lidostai ir būtiska nozīme reģiona attīstībā, ņemot vērā reģionā notiekošo strukturālo pāreju no kalnrūpniecības un tērauda ražošanas nozares uz tehnoloģiju un pakalpojumu nozari, kurām ir nepieciešams labs savienojums ar galvenajiem Vācijas darījumu centriem. Turklāt Zārbrikenes lidosta atbilst reģiona savienojamības vajadzībām, jo īpaši ņemot vērā tā pētniecības un akadēmisko iestāžu attīstību. Zārbrikenes lidostas darbības profils atbilst šīm reģiona vajadzībām, piedāvājot labi attīstītu un ērtu infrastruktūru vairākiem regulāriem lidojumiem uz galvenajiem Vācijas darījumu centriem (Berlīni, Hamburgu un iepriekš arī Minheni). |
| --- | --- |

(254)

Zārbrikenes lidostai ir būtiska nozīme reģiona attīstībā, ņemot vērā reģionā notiekošo strukturālo pāreju no kalnrūpniecības un tērauda ražošanas nozares uz tehnoloģiju un pakalpojumu nozari, kurām ir nepieciešams labs savienojums ar galvenajiem Vācijas darījumu centriem. Turklāt Zārbrikenes lidosta atbilst reģiona savienojamības vajadzībām, jo īpaši ņemot vērā tā pētniecības un akadēmisko iestāžu attīstību. Zārbrikenes lidostas darbības profils atbilst šīm reģiona vajadzībām, piedāvājot labi attīstītu un ērtu infrastruktūru vairākiem regulāriem lidojumiem uz galvenajiem Vācijas darījumu centriem (Berlīni, Hamburgu un iepriekš arī Minheni).

| (255) | Komisija norāda, ka, ņemot vērā Zārbrikenes un Cveibrikenes tiešo tuvumu, iespējamo lidostas infrastruktūras pārklāšanos varētu likt apšaubīt secinājums, ka Zārbrikenes lidostas infrastruktūras būvniecība un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktam kopīgu interešu mērķim. Tomēr Komisija norāda, ka līdz 2006. gadam Cveibrikene nepiedāvāja komercaviācijas lidostas pakalpojumus (66) un tāpēc Zārbrikenes lidosta bija vienīgā lidosta, kas nodrošināja gaisa satiksmi reģionā. Pēc 2006. gada, kad Cveibrikenes lidosta sāka darboties komercaviācijas tirgū, tā būtībā dublēja Zārbrikenes infrastruktūru (67); vienlaikus nevar secināt, ka saistībā ar Cveibrikenes lidostas ienākšanu tirgū jau iepriekš darbojošās Zārbrikenes lidostas pastāvīgais publiskais finansējums pēkšņi kļuva par divkāršu finansējumu. |
| --- | --- |

(255)

Komisija norāda, ka, ņemot vērā Zārbrikenes un Cveibrikenes tiešo tuvumu, iespējamo lidostas infrastruktūras pārklāšanos varētu likt apšaubīt secinājums, ka Zārbrikenes lidostas infrastruktūras būvniecība un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktam kopīgu interešu mērķim. Tomēr Komisija norāda, ka līdz 2006. gadam Cveibrikene nepiedāvāja komercaviācijas lidostas pakalpojumus (66) un tāpēc Zārbrikenes lidosta bija vienīgā lidosta, kas nodrošināja gaisa satiksmi reģionā. Pēc 2006. gada, kad Cveibrikenes lidosta sāka darboties komercaviācijas tirgū, tā būtībā dublēja Zārbrikenes infrastruktūru (67); vienlaikus nevar secināt, ka saistībā ar Cveibrikenes lidostas ienākšanu tirgū jau iepriekš darbojošās Zārbrikenes lidostas pastāvīgais publiskais finansējums pēkšņi kļuva par divkāršu finansējumu.

| (256) | Tāpēc Komisija secina, ka Zārbrikenes lidostas infrastruktūras būvniecība un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktam kopīgu interešu mērķim. |
| --- | --- |

(256)

Tāpēc Komisija secina, ka Zārbrikenes lidostas infrastruktūras būvniecība un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktam kopīgu interešu mērķim.

Infrastruktūra ir vajadzīga un samērīga ar noteikto mērķi

| (257) | Zārbrikenes lidostas ieguldījumu atbalstam jābūt vajadzīgam un samērīgam ar noteikto mērķi. Šajā saistībā ļoti būtisks ir aspekts, vai ieguldījumi nerada nerentablas infrastruktūras pārklāšanos. |
| --- | --- |

(257)

Zārbrikenes lidostas ieguldījumu atbalstam jābūt vajadzīgam un samērīgam ar noteikto mērķi. Šajā saistībā ļoti būtisks ir aspekts, vai ieguldījumi nerada nerentablas infrastruktūras pārklāšanos.

| (258) | Pirmkārt, Komisija norāda, ka jaunais terminālis, kas palielināja lidostas gada kapacitāti no 3 90  000 pasažieru līdz 7 00  000 pasažieru, tika uzbūvēts 2000. gadā. Vecā termināļa gada kapacitāte pirmo reizi tika pārsniegta 1996. gadā, bet pasažieru skaits turpināja pieaugt līdz 2000. gadam, kad tas sasniedza 4 84  566 pasažierus. Laikposmā no 1996. gada līdz 2000. gadam vecais terminālis bieži, jo īpaši vasaras periodos, tika pārslogots, un tas bija par iemeslu ilgākam gaidīšanas laikam, pārpildītām pasažieru zonām vai tam, ka pasažieriem bija jāgaida reisi ārpus termināļa. Turklāt vecais terminālis vairs neatbilda drošības prasībām. Jaunais terminālis ir aprīkots ar jaunu drošības sistēmu. Turklāt 2009.–2010. gadā tika īstenoti papildu drošības pasākumi saistībā ar skrejceļu un drošības zonu – jo īpaši tika pielāgots skrejceļa gaismu izvietojums, lai būtu vieglāk padot signālus pilotiem, uzstādītas skrejceļa apsardzes gaismas, kā arī mūsdienīgu gaisa kuģu vajadzībām tika pielāgota skrejceļa līkuma virskārta. Visbeidzot, skrejceļš tika uzturēts, lai nesabojātu gaisa kuģus, kas tika ekspluatēti lidostā. Tāpēc Komisija uzskata, ka šie ieguldījumi infrastruktūrā bija vajadzīgi, lai pielāgotos palielinātam pasažieru skaitam, kā arī atbilstu spēkā esošajām prasībām, kas izvirzītas mūsdienīgas lidostas infrastruktūrai. Lidosta varētu nodrošināt reģiona savienojamību un attīstību tikai ar uzbūvēto infrastruktūru. |
| --- | --- |

(258)

Pirmkārt, Komisija norāda, ka jaunais terminālis, kas palielināja lidostas gada kapacitāti no 3 90  000 pasažieru līdz 7 00  000 pasažieru, tika uzbūvēts 2000. gadā. Vecā termināļa gada kapacitāte pirmo reizi tika pārsniegta 1996. gadā, bet pasažieru skaits turpināja pieaugt līdz 2000. gadam, kad tas sasniedza 4 84  566 pasažierus. Laikposmā no 1996. gada līdz 2000. gadam vecais terminālis bieži, jo īpaši vasaras periodos, tika pārslogots, un tas bija par iemeslu ilgākam gaidīšanas laikam, pārpildītām pasažieru zonām vai tam, ka pasažieriem bija jāgaida reisi ārpus termināļa. Turklāt vecais terminālis vairs neatbilda drošības prasībām. Jaunais terminālis ir aprīkots ar jaunu drošības sistēmu. Turklāt 2009.–2010. gadā tika īstenoti papildu drošības pasākumi saistībā ar skrejceļu un drošības zonu – jo īpaši tika pielāgots skrejceļa gaismu izvietojums, lai būtu vieglāk padot signālus pilotiem, uzstādītas skrejceļa apsardzes gaismas, kā arī mūsdienīgu gaisa kuģu vajadzībām tika pielāgota skrejceļa līkuma virskārta. Visbeidzot, skrejceļš tika uzturēts, lai nesabojātu gaisa kuģus, kas tika ekspluatēti lidostā. Tāpēc Komisija uzskata, ka šie ieguldījumi infrastruktūrā bija vajadzīgi, lai pielāgotos palielinātam pasažieru skaitam, kā arī atbilstu spēkā esošajām prasībām, kas izvirzītas mūsdienīgas lidostas infrastruktūrai. Lidosta varētu nodrošināt reģiona savienojamību un attīstību tikai ar uzbūvēto infrastruktūru.

| (259) | Otrkārt, jaunais ieguldījums nerada pašreizējās nerentablās infrastruktūras pārklāšanos, jo trīs tuvākās lidostas – Luksemburgas lidosta (121 km no Zārbrikenes), Mecas-Nansī-Lotringas lidosta (96 km no Zārbrikenes) un Frankfurtes-Hānas lidosta (128 km no Zārbrikenes) – neatrodas vienā aptvēruma teritorijā un īsteno uzņēmējdarbības modeļus, kas būtiski atšķiras no Zārbrikenes lidostas modeļa. Zārbrikenes lidosta galvenokārt piedāvā regulāros lidojumus, kas savieno Zārbrikeni ar galvenajiem Vācijas darījumu centriem (Berlīni, Hamburgu un iepriekš arī Minheni) un vairākiem brīvdienu galamērķiem. Luksemburgas lidosta galvenokārt piedāvā regulāros lidojumus uz Eiropas galvaspilsētām, Mecas-Nansī-Lotringas lidosta ir pievērsusies regulārajiem lidojumiem uz Francijas pilsētām un Ziemeļāfrikas galamērķiem, bet Frankfurtes-Hānas lidostas uzņēmējdarbības modeļa pamatā ir gaisa kravu pārvadājumi un zemo cenu aviopārvadātāju pakalpojumi, kuri piedāvā lidojumus uz vairākiem brīvdienu galamērķiem, taču nepiedāvā lidojumus uz citām Vācijas pilsētām. |
| --- | --- |

(259)

Otrkārt, jaunais ieguldījums nerada pašreizējās nerentablās infrastruktūras pārklāšanos, jo trīs tuvākās lidostas – Luksemburgas lidosta (121 km no Zārbrikenes), Mecas-Nansī-Lotringas lidosta (96 km no Zārbrikenes) un Frankfurtes-Hānas lidosta (128 km no Zārbrikenes) – neatrodas vienā aptvēruma teritorijā un īsteno uzņēmējdarbības modeļus, kas būtiski atšķiras no Zārbrikenes lidostas modeļa. Zārbrikenes lidosta galvenokārt piedāvā regulāros lidojumus, kas savieno Zārbrikeni ar galvenajiem Vācijas darījumu centriem (Berlīni, Hamburgu un iepriekš arī Minheni) un vairākiem brīvdienu galamērķiem. Luksemburgas lidosta galvenokārt piedāvā regulāros lidojumus uz Eiropas galvaspilsētām, Mecas-Nansī-Lotringas lidosta ir pievērsusies regulārajiem lidojumiem uz Francijas pilsētām un Ziemeļāfrikas galamērķiem, bet Frankfurtes-Hānas lidostas uzņēmējdarbības modeļa pamatā ir gaisa kravu pārvadājumi un zemo cenu aviopārvadātāju pakalpojumi, kuri piedāvā lidojumus uz vairākiem brīvdienu galamērķiem, taču nepiedāvā lidojumus uz citām Vācijas pilsētām.

| (260) | Infrastruktūras pārklāšanās ir vērojama tikai saistībā ar Zārbrikenes un Cveibrikenes (39 km no Zārbrikenes) lidostu. Tomēr jāpiebilst, ka Zārbrikene ir labi zināma lidosta, kas nolēma veikt ieguldījumus jauna termināļa būvniecībā, lai atslogotu veco termināli, kad tās pasažieru skaits strauji palielinājās, bet Cveibrikenes lidosta vēl nepiedāvāja lidostas pakalpojumus komercaviācijai (68). Zārbrikenes lidostas lēmums veikt ieguldījumus bija ekonomiski pamatots un vajadzīgs, lai nodrošinātu reģiona savienojamību. Tāpēc tā bija Cveibrikenes lidosta, kas dublēja pieejamo infrastruktūru, kad tika pieņemts lēmums par tās pārveidošanu no militāras lidostas uz komerciālu lidostu (69). |
| --- | --- |

(260)

Infrastruktūras pārklāšanās ir vērojama tikai saistībā ar Zārbrikenes un Cveibrikenes (39 km no Zārbrikenes) lidostu. Tomēr jāpiebilst, ka Zārbrikene ir labi zināma lidosta, kas nolēma veikt ieguldījumus jauna termināļa būvniecībā, lai atslogotu veco termināli, kad tās pasažieru skaits strauji palielinājās, bet Cveibrikenes lidosta vēl nepiedāvāja lidostas pakalpojumus komercaviācijai (68). Zārbrikenes lidostas lēmums veikt ieguldījumus bija ekonomiski pamatots un vajadzīgs, lai nodrošinātu reģiona savienojamību. Tāpēc tā bija Cveibrikenes lidosta, kas dublēja pieejamo infrastruktūru, kad tika pieņemts lēmums par tās pārveidošanu no militāras lidostas uz komerciālu lidostu (69).

| (261) | Tāpēc Zārbrikenes lidostas ieguldījumu atbalsta vajadzība un samērība izriet no tās pārslogojuma, kā arī no vajadzības ievērot spēkā esošās prasības par mūsdienīgas lidostas infrastruktūru. Lidostai uzbūvētā infrastruktūra bija vajadzīga, lai varētu nodrošināt reģiona savienojamību un attīstību. Tāpēc Komisija secina, ka attiecīgā infrastruktūra ir vajadzīga un samērīga ar noteikto mērķi. |
| --- | --- |

(261)

Tāpēc Zārbrikenes lidostas ieguldījumu atbalsta vajadzība un samērība izriet no tās pārslogojuma, kā arī no vajadzības ievērot spēkā esošās prasības par mūsdienīgas lidostas infrastruktūru. Lidostai uzbūvētā infrastruktūra bija vajadzīga, lai varētu nodrošināt reģiona savienojamību un attīstību. Tāpēc Komisija secina, ka attiecīgā infrastruktūra ir vajadzīga un samērīga ar noteikto mērķi.

Prognozes par infrastruktūras izmantošanu vidējā termiņā ir apmierinošas, jo īpaši ņemot vērā pašreizējās infrastruktūras izmantošanu

| (262) | Pēc būtiskas izaugsmes perioda pēdējo gadu laikā gaisa satiksmi Vācijā un Eiropā ir negatīvi ietekmējusi 2009. gada ekonomikas un finanšu krīze, kuras dēļ Vācijā 2009. gadā – vienā no sliktākajiem gadiem gaisa satiksmē – pasažieru gaisa pārvadājumi samazinājās par 4,6 %. Tomēr vispārējā izaugsmes tendence gaisa pārvadājumos ir nevis apstājusies, bet tikai aizkavējusies. Kopš 2010. gada jūnija Vācijā pasažieru gaisa pārvadājumu ikmēneša pieauguma temps ir palielinājies un par 7 % pārsniedzis iepriekšējā gada ikmēneša pieauguma tempu. Ir jāņem vērā arī tas, ka saskaņā ar prognozēm kopš 2009. gada Vācija ir sasniegusi būtisku ekonomisko izaugsmi, t. i., aptuveni 3 % gadā. Gaisa satiksmes tirgus izaugsme parasti pārsniedz vispārējo ekonomisko izaugsmi (70). |
| --- | --- |

(262)

Pēc būtiskas izaugsmes perioda pēdējo gadu laikā gaisa satiksmi Vācijā un Eiropā ir negatīvi ietekmējusi 2009. gada ekonomikas un finanšu krīze, kuras dēļ Vācijā 2009. gadā – vienā no sliktākajiem gadiem gaisa satiksmē – pasažieru gaisa pārvadājumi samazinājās par 4,6 %. Tomēr vispārējā izaugsmes tendence gaisa pārvadājumos ir nevis apstājusies, bet tikai aizkavējusies. Kopš 2010. gada jūnija Vācijā pasažieru gaisa pārvadājumu ikmēneša pieauguma temps ir palielinājies un par 7 % pārsniedzis iepriekšējā gada ikmēneša pieauguma tempu. Ir jāņem vērā arī tas, ka saskaņā ar prognozēm kopš 2009. gada Vācija ir sasniegusi būtisku ekonomisko izaugsmi, t. i., aptuveni 3 % gadā. Gaisa satiksmes tirgus izaugsme parasti pārsniedz vispārējo ekonomisko izaugsmi (70).

| (263) | To, ka Zārbrikenes lidostas jaunā termināļa izmantošana vidējā termiņā ir apmierinoša, apstiprina fakts, ka ikgadējais pasažieru skaits krietni pārsniedz vecā termināļa kapacitātes maksimālo robežvērtību (t. i., 3 90  000 pasažieru gadā). Pasažieru skaits strauji samazinājās tikai 2007. gadā, sakrītot ar pasažieru skaita strauju pieaugumu Cveibrikenes lidostā. Tas skaidrojams ar to, ka 2007. gadā aviosabiedrība Hapag Lloyd/TUIFly aizgāja no Zārbrikenes lidostas un sāka darboties Cveibrikenes lidostā. Situācija būtiski mainījās 2008. gadā, kad Zārbrikenes lidostā pasažieru skaits sasniedza savu absolūto maksimumu (proti, 5 18  288 pasažieri). Saskaņā ar Vācijas teikto – turpmākajos gados Vācijā notiekošās finanšu krīzes dēļ šo līmeni nebija iespējams saglabāt (71). |
| --- | --- |

(263)

To, ka Zārbrikenes lidostas jaunā termināļa izmantošana vidējā termiņā ir apmierinoša, apstiprina fakts, ka ikgadējais pasažieru skaits krietni pārsniedz vecā termināļa kapacitātes maksimālo robežvērtību (t. i., 3 90  000 pasažieru gadā). Pasažieru skaits strauji samazinājās tikai 2007. gadā, sakrītot ar pasažieru skaita strauju pieaugumu Cveibrikenes lidostā. Tas skaidrojams ar to, ka 2007. gadā aviosabiedrība Hapag Lloyd/TUIFly aizgāja no Zārbrikenes lidostas un sāka darboties Cveibrikenes lidostā. Situācija būtiski mainījās 2008. gadā, kad Zārbrikenes lidostā pasažieru skaits sasniedza savu absolūto maksimumu (proti, 5 18  288 pasažieri). Saskaņā ar Vācijas teikto – turpmākajos gados Vācijā notiekošās finanšu krīzes dēļ šo līmeni nebija iespējams saglabāt (71).

| (264) | Zārbrikenes lidostas kopējā ikmēneša kapacitāte sasniedz [...] pasažierus. Kopš 2005. gada, vēlākais, šī kapacitāte tiek pilnībā izmantota, bet vasaras mēnešos (no jūlija līdz septembrim) pat pārsniegta (72). Tāpēc var secināt, ka Zārbrikenes lidosta jau šobrīd lielā mērā izmanto jauno kapacitāti un ka prognozes par kapacitātes izmantošanu vidējā termiņā ir apmierinošas. |
| --- | --- |

(264)

Zārbrikenes lidostas kopējā ikmēneša kapacitāte sasniedz [...] pasažierus. Kopš 2005. gada, vēlākais, šī kapacitāte tiek pilnībā izmantota, bet vasaras mēnešos (no jūlija līdz septembrim) pat pārsniegta (72). Tāpēc var secināt, ka Zārbrikenes lidosta jau šobrīd lielā mērā izmanto jauno kapacitāti un ka prognozes par kapacitātes izmantošanu vidējā termiņā ir apmierinošas.

Infrastruktūra ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem

| (265) | Saskaņā ar Vācijas iesniegto informāciju (73) infrastruktūra vienmēr ir bijusi pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem, neradot komerciāli nepamatotu diskrimināciju. |
| --- | --- |

(265)

Saskaņā ar Vācijas iesniegto informāciju (73) infrastruktūra vienmēr ir bijusi pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem, neradot komerciāli nepamatotu diskrimināciju.

Ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā Savienības interesēm

| (266) | Saskaņā ar 2005. gada Aviācijas vadlīniju 39. punktu lidostas kategorija var sniegt informāciju par to, cik lielā mērā lidostas savstarpēji konkurē un kādā mērā lidostai piešķirtais publiskais finansējums var izkropļot konkurenci. Lai gan saskaņā ar 2005. gada Aviācijas vadlīnijām publiskais finansējums, kas piešķirts mazām reģionālām lidostām (D kategorijas lidostām), visticamāk, neizkropļo konkurenci, un tā ietekme uz tirdzniecību nav pretrunā kopīgām interesēm, tas nebija balstīts uz šo pieņēmumu un nebija arī paredzēts, lai norādītu, ka konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību ir izslēgti. |
| --- | --- |

(266)

Saskaņā ar 2005. gada Aviācijas vadlīniju 39. punktu lidostas kategorija var sniegt informāciju par to, cik lielā mērā lidostas savstarpēji konkurē un kādā mērā lidostai piešķirtais publiskais finansējums var izkropļot konkurenci. Lai gan saskaņā ar 2005. gada Aviācijas vadlīnijām publiskais finansējums, kas piešķirts mazām reģionālām lidostām (D kategorijas lidostām), visticamāk, neizkropļo konkurenci, un tā ietekme uz tirdzniecību nav pretrunā kopīgām interesēm, tas nebija balstīts uz šo pieņēmumu un nebija arī paredzēts, lai norādītu, ka konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību ir izslēgti.

| (267) | Zārbrikenes lidostas vecā termināļa kapacitāte bija 3 90  000 pasažieru gadā. Pēc jaunā termināļa uzbūvēšanas lidostas gada kapacitāte palielinājās līdz 7 00  000 pasažieru. Ņemot vērā šo kapacitāti, lidostu var iekļaut D kategorijā, t. i., kategorijā “mazās reģionālās lidostas”, kā definēts 2005. gada Aviācijas vadlīniju 15. punktā. Kopš 2000. gada Zārbrikenes lidostas pasažieru plūsma gadā ir stabili saglabājusies aptuveni 5 00  000 pasažieru līmenī, kas ir puse no tā pasažieru skaita, kas noteikts kā maksimālā robežvērtība mazai reģionālai lidostai. Turklāt Zārbrikenes lidosta ir tipiska, reģionāli orientēta lidosta, ko apstiprina fakts, ka ievērojams skaits pasažieru, kas izmanto šo lidostu, ir Zāras federālās zemes iedzīvotāji. To pasažieru skaits, kas ierodas no Francijas un Luksemburgas pierobežas zonām, nav liels un sasniedz [mazāk nekā 14 %] ([...] no Francijas un [...] no Luksemburgas) (74). |
| --- | --- |

(267)

Zārbrikenes lidostas vecā termināļa kapacitāte bija 3 90  000 pasažieru gadā. Pēc jaunā termināļa uzbūvēšanas lidostas gada kapacitāte palielinājās līdz 7 00  000 pasažieru. Ņemot vērā šo kapacitāti, lidostu var iekļaut D kategorijā, t. i., kategorijā “mazās reģionālās lidostas”, kā definēts 2005. gada Aviācijas vadlīniju 15. punktā. Kopš 2000. gada Zārbrikenes lidostas pasažieru plūsma gadā ir stabili saglabājusies aptuveni 5 00  000 pasažieru līmenī, kas ir puse no tā pasažieru skaita, kas noteikts kā maksimālā robežvērtība mazai reģionālai lidostai. Turklāt Zārbrikenes lidosta ir tipiska, reģionāli orientēta lidosta, ko apstiprina fakts, ka ievērojams skaits pasažieru, kas izmanto šo lidostu, ir Zāras federālās zemes iedzīvotāji. To pasažieru skaits, kas ierodas no Francijas un Luksemburgas pierobežas zonām, nav liels un sasniedz [mazāk nekā 14 %] ([...] no Francijas un [...] no Luksemburgas) (74).

| (268) | Ņemot vērā aptvēruma teritorijas koncepciju, kas definēta kā apgabals, kurš ir 100 km rādiusā ap lidostu un no kura uz lidostu ceļā pavadītais laiks nepārsniedz 60 minūtes, var pieņemt, ka trīs Zārbrikenei tuvākās lidostas, proti, Luksemburgas lidosta (121 km no Zārbrikenes), Mecas-Nansī-Lotringas lidosta (97 km no Zārbrikenes) un Frankfurtes-Hānas lidosta (128 km no Zārbrikenes), neatrodas vienā aptvēruma teritorijā. Šīs lidostas arī īsteno uzņēmējdarbības modeļus, kas būtiski atšķiras no Zārbrikenes lidostas modeļa. |
| --- | --- |

(268)

Ņemot vērā aptvēruma teritorijas koncepciju, kas definēta kā apgabals, kurš ir 100 km rādiusā ap lidostu un no kura uz lidostu ceļā pavadītais laiks nepārsniedz 60 minūtes, var pieņemt, ka trīs Zārbrikenei tuvākās lidostas, proti, Luksemburgas lidosta (121 km no Zārbrikenes), Mecas-Nansī-Lotringas lidosta (97 km no Zārbrikenes) un Frankfurtes-Hānas lidosta (128 km no Zārbrikenes), neatrodas vienā aptvēruma teritorijā. Šīs lidostas arī īsteno uzņēmējdarbības modeļus, kas būtiski atšķiras no Zārbrikenes lidostas modeļa.

| (269) | Attiecībā uz Luksemburgas lidostu jānorāda, ka Luksemburgas un Zārbrikenes lidostu uzņēmējdarbības modeļi ir ļoti atšķirīgi. Luksemburgas lidosta, kas apkalpo aptuveni 1,5 miljonus pasažieru gadā, ir ievērojami lielāka nekā Zārbrikenes lidosta. Tā piedāvā daudzus regulāros lidojumus, kā arī līgumreisus uz Eiropas galvaspilsētām. Šī galamērķu izvēle galvenokārt ir paredzēta to finanšu un starptautisko iestāžu darbinieku vajadzībām, kas atrodas Luksemburgā. Turpretī Zārbrikenes lidosta pārsvarā piedāvā regulāros lidojumus uz vairākām Vācijas pilsētām, kas tiek uzskatītas par Vācijas darījumu centriem (Berlīni, Hamburgu, Minheni), un vairākiem brīvdienu galamērķiem. |
| --- | --- |

(269)

Attiecībā uz Luksemburgas lidostu jānorāda, ka Luksemburgas un Zārbrikenes lidostu uzņēmējdarbības modeļi ir ļoti atšķirīgi. Luksemburgas lidosta, kas apkalpo aptuveni 1,5 miljonus pasažieru gadā, ir ievērojami lielāka nekā Zārbrikenes lidosta. Tā piedāvā daudzus regulāros lidojumus, kā arī līgumreisus uz Eiropas galvaspilsētām. Šī galamērķu izvēle galvenokārt ir paredzēta to finanšu un starptautisko iestāžu darbinieku vajadzībām, kas atrodas Luksemburgā. Turpretī Zārbrikenes lidosta pārsvarā piedāvā regulāros lidojumus uz vairākām Vācijas pilsētām, kas tiek uzskatītas par Vācijas darījumu centriem (Berlīni, Hamburgu, Minheni), un vairākiem brīvdienu galamērķiem.

| (270) | Attiecībā uz Mecas-Nansī-Lotringas lidostu var norādīt, ka šīs lidostas un Zārbrikenes lidostas piedāvātie lidojumi gandrīz nepārklājas, jo Meca-Nansī-Lotringa piedāvā galvenokārt regulāros lidojumus uz Francijas pilsētām un līgumreisus uz Ziemeļāfriku. |
| --- | --- |

(270)

Attiecībā uz Mecas-Nansī-Lotringas lidostu var norādīt, ka šīs lidostas un Zārbrikenes lidostas piedāvātie lidojumi gandrīz nepārklājas, jo Meca-Nansī-Lotringa piedāvā galvenokārt regulāros lidojumus uz Francijas pilsētām un līgumreisus uz Ziemeļāfriku.

| (271) | Konkurences izkropļojumus starp Zārbrikenes un Frankfurtes-Hānas lidostu arī var izslēgt galvenokārt tāpēc, ka šīs lidostas viena no otras atrodas gandrīz divu stundu brauciena attālumā. Turklāt Frankfurtes-Hānas lidostu galvenokārt apkalpo zemo cenu aviopārvadātāji (Ryanair) un tās uzņēmējdarbības modelī diezgan svarīgu vietu ieņem kravas, savukārt Zārbrikenes lidosta galvenokārt piedāvā regulāros lidojumus uz valsts galamērķiem un samērā maz veic gaisa kravu pārvadājumus. |
| --- | --- |

(271)

Konkurences izkropļojumus starp Zārbrikenes un Frankfurtes-Hānas lidostu arī var izslēgt galvenokārt tāpēc, ka šīs lidostas viena no otras atrodas gandrīz divu stundu brauciena attālumā. Turklāt Frankfurtes-Hānas lidostu galvenokārt apkalpo zemo cenu aviopārvadātāji (Ryanair) un tās uzņēmējdarbības modelī diezgan svarīgu vietu ieņem kravas, savukārt Zārbrikenes lidosta galvenokārt piedāvā regulāros lidojumus uz valsts galamērķiem un samērā maz veic gaisa kravu pārvadājumus.

| (272) | Daudz būtiskākas ir konkurences attiecības starp Zārbrikenes un Cveibrikenes lidostu, jo tas ir saistīts ar to tuvumu (39 km vai 34 ceļā pavadītas minūtes) un aptvēruma teritoriju lielo pārklāšanos. Vācija apgalvo, ka abas lidostas izmanto dažādus uzņēmējdarbības modeļus. Zārbrikenes lidosta ir labi zināma lidosta (atklāta pirms vairāk nekā 80 gadiem), kurai ir attīstītāka infrastruktūra, kas pasažieriem (lielu daļu no kuriem veido personas, kas dodas darījumu braucienos) nodrošina lielāku komfortu. Tā galvenokārt piedāvā regulāros lidojumus uz galvenajiem Vācijas darījumu centriem un vairākiem brīvdienu galamērķiem. Cveibrikenes lidostas infrastruktūra nodrošina samērā zemu komforta līmeni, un tās uzņēmējdarbības modelis ir balstīts uz zemo cenu aviopārvadātājiem, brīvdienu lidojumiem un gaisa kravu pārvadājumiem. Tomēr Komisija norāda, ka, lai gan abu lidostu uzņēmējdarbības modeļi zināmā mērā atšķiras, ir skaidrs, ka Cveibrikenes lidostas pamatdarbības (brīvdienu lidojumus, jo īpaši uz Antalju/Palmu de Maljorku) nodrošina arī Zārbrikene. Protams, Zārbrikenes lidosta vairāk ir pievērsusies regulārajiem lidojumiem uz lielākajām pilsētām, piemēram, Luksemburgu, Berlīni un Hamburgu. Tomēr tas nemaina to, ka Cveibrikenes lidostā nav daudz tādu lidojumu, ko neveic vai nav bijis iespējams veikt no Zārbrikenes. |
| --- | --- |

(272)

Daudz būtiskākas ir konkurences attiecības starp Zārbrikenes un Cveibrikenes lidostu, jo tas ir saistīts ar to tuvumu (39 km vai 34 ceļā pavadītas minūtes) un aptvēruma teritoriju lielo pārklāšanos. Vācija apgalvo, ka abas lidostas izmanto dažādus uzņēmējdarbības modeļus. Zārbrikenes lidosta ir labi zināma lidosta (atklāta pirms vairāk nekā 80 gadiem), kurai ir attīstītāka infrastruktūra, kas pasažieriem (lielu daļu no kuriem veido personas, kas dodas darījumu braucienos) nodrošina lielāku komfortu. Tā galvenokārt piedāvā regulāros lidojumus uz galvenajiem Vācijas darījumu centriem un vairākiem brīvdienu galamērķiem. Cveibrikenes lidostas infrastruktūra nodrošina samērā zemu komforta līmeni, un tās uzņēmējdarbības modelis ir balstīts uz zemo cenu aviopārvadātājiem, brīvdienu lidojumiem un gaisa kravu pārvadājumiem. Tomēr Komisija norāda, ka, lai gan abu lidostu uzņēmējdarbības modeļi zināmā mērā atšķiras, ir skaidrs, ka Cveibrikenes lidostas pamatdarbības (brīvdienu lidojumus, jo īpaši uz Antalju/Palmu de Maljorku) nodrošina arī Zārbrikene. Protams, Zārbrikenes lidosta vairāk ir pievērsusies regulārajiem lidojumiem uz lielākajām pilsētām, piemēram, Luksemburgu, Berlīni un Hamburgu. Tomēr tas nemaina to, ka Cveibrikenes lidostā nav daudz tādu lidojumu, ko neveic vai nav bijis iespējams veikt no Zārbrikenes.

| (273) | Turklāt jānorāda, ka pasažieru skaita būtiskais pieaugums Cveibrikenes lidostā 2007. gadā sakrita ar diezgan lielu pasažieru skaita kritumu Zārbrikenes lidostā tajā pašā gadā. Tāpēc šķiet, ka tās konkurē savā starpā, lai gan lidostu uzņēmējdarbības plāni zināmā mērā papildina viens otru. |
| --- | --- |

(273)

Turklāt jānorāda, ka pasažieru skaita būtiskais pieaugums Cveibrikenes lidostā 2007. gadā sakrita ar diezgan lielu pasažieru skaita kritumu Zārbrikenes lidostā tajā pašā gadā. Tāpēc šķiet, ka tās konkurē savā starpā, lai gan lidostu uzņēmējdarbības plāni zināmā mērā papildina viens otru.

| (274) | Vienlaikus būtu jānorāda, ka Zārbrikene jau vairāk nekā 80 gadus ir labi zināma lidosta. Pēc jaunā termināļa būvniecības 2000. gadā tās gada kapacitāte pieauga no 3 90  000 pasažieru līdz 7 00  000 pasažieru. Tomēr iespējams, ka šī kapacitāte nekad netiks pilnībā izmantota, jo 2006. gadā arī Cveibrikenes lidosta sāka sniegt pakalpojumus saistībā ar pasažieru komerciālo aviopārvadāšanu, pakāpeniski palielinot pasažieru skaitu. Ņemot vērā abu lidostu vēsturisko attīstību (Zārbrikene jau vairāk nekā 80 gadus ir daļa no Vācijas lidostu vides), to ģeogrāfisko atrašanās vietu (aptvēruma teritoriju pārklāšanos) un brīvo kapacitāti, kas bija pieejama Zārbrikenes lidostā tajā laikā, kad Cveibrikenes lidosta sāka darboties komercaviācijas tirgū 2006. gadā, Komisija secina, ka drīzāk Cveibrikenes lidostas atvēršana radīja nevajadzīgu infrastruktūras pārklāšanos un konkurences izkropļošanu, nevis otrādi. |
| --- | --- |

(274)

Vienlaikus būtu jānorāda, ka Zārbrikene jau vairāk nekā 80 gadus ir labi zināma lidosta. Pēc jaunā termināļa būvniecības 2000. gadā tās gada kapacitāte pieauga no 3 90  000 pasažieru līdz 7 00  000 pasažieru. Tomēr iespējams, ka šī kapacitāte nekad netiks pilnībā izmantota, jo 2006. gadā arī Cveibrikenes lidosta sāka sniegt pakalpojumus saistībā ar pasažieru komerciālo aviopārvadāšanu, pakāpeniski palielinot pasažieru skaitu. Ņemot vērā abu lidostu vēsturisko attīstību (Zārbrikene jau vairāk nekā 80 gadus ir daļa no Vācijas lidostu vides), to ģeogrāfisko atrašanās vietu (aptvēruma teritoriju pārklāšanos) un brīvo kapacitāti, kas bija pieejama Zārbrikenes lidostā tajā laikā, kad Cveibrikenes lidosta sāka darboties komercaviācijas tirgū 2006. gadā, Komisija secina, ka drīzāk Cveibrikenes lidostas atvēršana radīja nevajadzīgu infrastruktūras pārklāšanos un konkurences izkropļošanu, nevis otrādi.

| (275) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka Zārbrikenes lidostai piešķirtais ieguldījumu atbalsts neizkropļo konkurenci un tā ietekme uz tirdzniecību nav pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(275)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka Zārbrikenes lidostai piešķirtais ieguldījumu atbalsts neizkropļo konkurenci un tā ietekme uz tirdzniecību nav pretrunā kopīgām interesēm.

Atbalsts ir vajadzīgs un samērīgs; stimulējoša ietekme

| (276) | Komisijai jānosaka, vai Zārbrikenes lidostai piešķirtais valsts atbalsts ir mainījis atbalsta saņēmēja rīcību tādējādi, ka tas ir veicis darbības, ar kurām tiek veicināta kopīgu interešu mērķa sasniegšana un kuras tas i) neveiktu atbalsta nepiešķiršanas gadījumā vai ii) veiktu daudz ierobežotākā vai atšķirīgākā veidā. Turklāt atbalsts tiek uzskatīts par samērīgu tikai tad, ja tādu pašu rezultātu nevarētu sasniegt ar mazāku atbalstu un mazākiem izkropļojumiem. Tas nozīmē, ka atbalsta apjomam un intensitātei jābūt ierobežotiem līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu. |
| --- | --- |

(276)

Komisijai jānosaka, vai Zārbrikenes lidostai piešķirtais valsts atbalsts ir mainījis atbalsta saņēmēja rīcību tādējādi, ka tas ir veicis darbības, ar kurām tiek veicināta kopīgu interešu mērķa sasniegšana un kuras tas i) neveiktu atbalsta nepiešķiršanas gadījumā vai ii) veiktu daudz ierobežotākā vai atšķirīgākā veidā. Turklāt atbalsts tiek uzskatīts par samērīgu tikai tad, ja tādu pašu rezultātu nevarētu sasniegt ar mazāku atbalstu un mazākiem izkropļojumiem. Tas nozīmē, ka atbalsta apjomam un intensitātei jābūt ierobežotiem līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu.

| (277) | Saskaņā ar Vācijas iesniegto informāciju šos ieguldījumus nevarētu realizēt bez piešķirtā atbalsta. Kā liecina 3. tabula, lidosta joprojām ir nerentabla. Tāpēc var secināt, ka šis atbalsts bija vajadzīgs ieguldījumu veikšanai, lai varētu atslogot lidostas infrastruktūru, kā arī izpildīt spēkā esošās prasības attiecībā uz mūsdienīgas lidostas infrastruktūru. Bez šā atbalsta Zārbrikenes lidosta nebūtu apmierinājusi aviosabiedrību un aptvēruma teritorijas pasažieru prognozējamo pieprasījumu, un tādēļ būtu jāsamazina lidostas saimnieciskās darbības apmērs. Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgais atbalsta pasākums ir samērīgs, ka tam ir stimulējoša ietekme un ka atbalsta apjoms ir ierobežots līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu. |
| --- | --- |

(277)

Saskaņā ar Vācijas iesniegto informāciju šos ieguldījumus nevarētu realizēt bez piešķirtā atbalsta. Kā liecina 3. tabula, lidosta joprojām ir nerentabla. Tāpēc var secināt, ka šis atbalsts bija vajadzīgs ieguldījumu veikšanai, lai varētu atslogot lidostas infrastruktūru, kā arī izpildīt spēkā esošās prasības attiecībā uz mūsdienīgas lidostas infrastruktūru. Bez šā atbalsta Zārbrikenes lidosta nebūtu apmierinājusi aviosabiedrību un aptvēruma teritorijas pasažieru prognozējamo pieprasījumu, un tādēļ būtu jāsamazina lidostas saimnieciskās darbības apmērs. Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgais atbalsta pasākums ir samērīgs, ka tam ir stimulējoša ietekme un ka atbalsta apjoms ir ierobežots līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu.

Secinājums

| (278) | Tādējādi Komisija secina, ka Zārbrikenes lidostai piešķirtais ieguldījumu atbalsts ir saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, jo tas atbilst saderības nosacījumiem, kas paredzēti 2005. gada Aviācijas vadlīniju 61. punktā. |
| --- | --- |

(278)

Tādējādi Komisija secina, ka Zārbrikenes lidostai piešķirtais ieguldījumu atbalsts ir saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, jo tas atbilst saderības nosacījumiem, kas paredzēti 2005. gada Aviācijas vadlīniju 61. punktā.

| (279) | Turklāt Komisija uzskata, ka tai nav jāizvērtē citi Vācijas izvirzītie iespējamās saderības pamatojumi, jo tā ir konstatējusi, ka uzņēmumiem FSBesitzG/FSG piešķirtais valsts atbalsts ir saderīgs atbilstīgi 2005. gada Aviācijas vadlīniju 4.1. iedaļai. |
| --- | --- |

(279)

Turklāt Komisija uzskata, ka tai nav jāizvērtē citi Vācijas izvirzītie iespējamās saderības pamatojumi, jo tā ir konstatējusi, ka uzņēmumiem FSBesitzG/FSG piešķirtais valsts atbalsts ir saderīgs atbilstīgi 2005. gada Aviācijas vadlīniju 4.1. iedaļai.

5.1.5.4.   
  Darbības atbalsts

| (280) | 2014. gada Aviācijas vadlīniju 5.1.2. iedaļā ir izklāstīti kritēriji, kurus Komisija piemēros, izvērtējot darbības atbalsta saderību ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Saskaņā 2014. gada Aviācijas vadlīniju 172. punktu Komisija piemēros šos kritērijus visiem gadījumiem, kas attiecas uz lidostas darbības atbalstu, tostarp izskatīšanā esošiem paziņojumiem un nelikumīgi nepaziņotiem atbalsta gadījumiem. |
| --- | --- |

(280)

2014. gada Aviācijas vadlīniju 5.1.2. iedaļā ir izklāstīti kritēriji, kurus Komisija piemēros, izvērtējot darbības atbalsta saderību ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Saskaņā 2014. gada Aviācijas vadlīniju 172. punktu Komisija piemēros šos kritērijus visiem gadījumiem, kas attiecas uz lidostas darbības atbalstu, tostarp izskatīšanā esošiem paziņojumiem un nelikumīgi nepaziņotiem atbalsta gadījumiem.

| (281) | Nelikumīgu darbības atbalstu, kas piešķirts pirms 2014. gada Aviācijas vadlīniju piemērošanas dienas, var atzīt par saderīgu apjomā, kas atbilst nesegtajām darbības izmaksām, ja ir izpildīti turpmāk minētie nosacījumi (75). |
| --- | --- |

(281)

Nelikumīgu darbības atbalstu, kas piešķirts pirms 2014. gada Aviācijas vadlīniju piemērošanas dienas, var atzīt par saderīgu apjomā, kas atbilst nesegtajām darbības izmaksām, ja ir izpildīti turpmāk minētie nosacījumi (75).

| (282) | Darbības atbalsta saderības kritēriji, kurus var attiecināt uz 10 gadus ilgu pārejas periodu, sākot no 2014. gada Aviācijas vadlīniju publicēšanas dienas, ir šādi:






  a) | ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā – šis nosacījums inter alia ir izpildīts, ja atbalsts palielina ES iedzīvotāju mobilitāti un savienojumus starp reģioniem vai veicina reģionālo attīstību (76); |
| --- | --- | --- |

(282)

Darbības atbalsta saderības kritēriji, kurus var attiecināt uz 10 gadus ilgu pārejas periodu, sākot no 2014. gada Aviācijas vadlīniju publicēšanas dienas, ir šādi:

a)

ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā – šis nosacījums inter alia ir izpildīts, ja atbalsts palielina ES iedzīvotāju mobilitāti un savienojumus starp reģioniem vai veicina reģionālo attīstību (76);

| b) | valsts iejaukšanās vajadzība – atbalstam jābūt vērstam uz tādas situācijas risināšanu, kurā atbalsts var sniegt būtisku uzlabojumu, ko tirgus pats nespētu nodrošināt (77); |
| --- | --- |

b)

valsts iejaukšanās vajadzība – atbalstam jābūt vērstam uz tādas situācijas risināšanu, kurā atbalsts var sniegt būtisku uzlabojumu, ko tirgus pats nespētu nodrošināt (77);

| c) | stimulējošas ietekmes pastāvēšana – šis nosacījums ir izpildīts, ja pastāv iespēja, ka bez darbības atbalsta saimnieciskās darbības līmenis attiecīgajā lidostā, ņemot vērā iespējamo ieguldījumu atbalstu un aviopasažieru plūsmas apjomu, tiks būtiski samazināts (78); |
| --- | --- |

c)

stimulējošas ietekmes pastāvēšana – šis nosacījums ir izpildīts, ja pastāv iespēja, ka bez darbības atbalsta saimnieciskās darbības līmenis attiecīgajā lidostā, ņemot vērā iespējamo ieguldījumu atbalstu un aviopasažieru plūsmas apjomu, tiks būtiski samazināts (78);

| d) | atbalsta summas samērīgums (līdz nepieciešamajam minimumam ierobežots atbalsts) – lai darbības atbalsts lidostām būtu samērīgs, tam ir jābūt ierobežotam līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu (79); |
| --- | --- |

d)

atbalsta summas samērīgums (līdz nepieciešamajam minimumam ierobežots atbalsts) – lai darbības atbalsts lidostām būtu samērīgs, tam ir jābūt ierobežotam līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu (79);

| e) | izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību (80). |
| --- | --- |

e)

izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību (80).

Darbības atbalsts veicina skaidri definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanu

| (283) | Izvērtējamais darbības atbalsts, kas attiecas uz FSBesitzG/FSG zaudējumiem kopš 2000. gada un attiecīgajiem sabiedrības vh Saar kapitālieguldījumiem, kuri finansēti no kapitālieguldījumiem, kas saņemti no Zāras federālās zemes, kā norādīts 3. tabulā, bija paredzēts, lai saglabātu Zārbrikenes lidostas darbību atbilstošā līmenī. |
| --- | --- |

(283)

Izvērtējamais darbības atbalsts, kas attiecas uz FSBesitzG/FSG zaudējumiem kopš 2000. gada un attiecīgajiem sabiedrības vh Saar kapitālieguldījumiem, kuri finansēti no kapitālieguldījumiem, kas saņemti no Zāras federālās zemes, kā norādīts 3. tabulā, bija paredzēts, lai saglabātu Zārbrikenes lidostas darbību atbilstošā līmenī.

| (284) | Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīniju 113. punktu tiks uzskatīts, ka darbības atbalsts lidostām palīdz sasniegt kopīgu interešu mērķi, ja tas palielina Savienības pilsoņu mobilitāti un uzlabo reģionu savienojamību, novērš satiksmes pārslodzi lidostās, kas ir svarīgākie Eiropas Savienības transporta mezgli, vai veicina reģionālo attīstību. |
| --- | --- |

(284)

Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīniju 113. punktu tiks uzskatīts, ka darbības atbalsts lidostām palīdz sasniegt kopīgu interešu mērķi, ja tas palielina Savienības pilsoņu mobilitāti un uzlabo reģionu savienojamību, novērš satiksmes pārslodzi lidostās, kas ir svarīgākie Eiropas Savienības transporta mezgli, vai veicina reģionālo attīstību.

| (285) | Kā paskaidrots 235. apsvērumā, Zārbrikenes lidostai piešķirtais darbības atbalsts veicināja reģiona savienojamību un attīstību, ņemot vērā tā strukturālo pāreju no kalnrūpniecības un tērauda ražošanas nozares uz tehnoloģiju un pakalpojumu nozari, kā arī tā veidošanos par reģionālo pētniecības un mācību centru. Zārbrikenes lidostas attīstības pamatā bija arī precīzas prognozes par pasažieru plūsmu, jo palielinātā lidostas kapacitāte jau tagad lielā mērā ir pilnvērtīgi izmantota. |
| --- | --- |

(285)

Kā paskaidrots 235. apsvērumā, Zārbrikenes lidostai piešķirtais darbības atbalsts veicināja reģiona savienojamību un attīstību, ņemot vērā tā strukturālo pāreju no kalnrūpniecības un tērauda ražošanas nozares uz tehnoloģiju un pakalpojumu nozari, kā arī tā veidošanos par reģionālo pētniecības un mācību centru. Zārbrikenes lidostas attīstības pamatā bija arī precīzas prognozes par pasažieru plūsmu, jo palielinātā lidostas kapacitāte jau tagad lielā mērā ir pilnvērtīgi izmantota.

| (286) | Tomēr problēmas varētu radīt tas, ka Zārbrikenes lidostas infrastruktūra pārklājas ar līdzīgu Cveibrikenes lidostas infrastruktūru. 2014. gada Aviācijas vadlīniju 114. punktā tiek pieņemts, ka pārklāšanās scenārija gadījumā valsts atbalsts neveicina kopīgu interešu mērķa sasniegšanu. Aplūkojot notikumu secību saistībā ar Zārbrikenes lidostas paplašināšanu un Cveibrikenes lidostas pārveidi no militārās aviācijas lidostas uz civilās aviācijas lidostu, ir skaidri redzams, ka peļņas un zaudējumu nodošanas līgums, atbilstīgi kuram ir kompensēti Zārbrikenes lidostas zaudējumi, tika noslēgts, kad Cveibrikenes lidosta vēl nebija sākusi darboties komercaviācijas tirgū, bet Zārbrikenes lidosta jau vairākus gadus bija pārslogota. Tādēļ infrastruktūras pārklāšanās arguments drīzāk attiecas uz Cveibrikenes lidostai piešķirto valsts atbalstu (81). |
| --- | --- |

(286)

Tomēr problēmas varētu radīt tas, ka Zārbrikenes lidostas infrastruktūra pārklājas ar līdzīgu Cveibrikenes lidostas infrastruktūru. 2014. gada Aviācijas vadlīniju 114. punktā tiek pieņemts, ka pārklāšanās scenārija gadījumā valsts atbalsts neveicina kopīgu interešu mērķa sasniegšanu. Aplūkojot notikumu secību saistībā ar Zārbrikenes lidostas paplašināšanu un Cveibrikenes lidostas pārveidi no militārās aviācijas lidostas uz civilās aviācijas lidostu, ir skaidri redzams, ka peļņas un zaudējumu nodošanas līgums, atbilstīgi kuram ir kompensēti Zārbrikenes lidostas zaudējumi, tika noslēgts, kad Cveibrikenes lidosta vēl nebija sākusi darboties komercaviācijas tirgū, bet Zārbrikenes lidosta jau vairākus gadus bija pārslogota. Tādēļ infrastruktūras pārklāšanās arguments drīzāk attiecas uz Cveibrikenes lidostai piešķirto valsts atbalstu (81).

| (287) | Tāpēc Komisija uzskata, ka Zārbrikenes lidostai piešķirtais darbības atbalsts ir veicinājis kopīgu interešu mērķa sasniegšanu, uzlabojot Zāras federālās zemes reģionālo savienojamību un attīstību, izmantojot drošu transporta infrastruktūru, lai apmierinātu reģiona transporta vajadzības. |
| --- | --- |

(287)

Tāpēc Komisija uzskata, ka Zārbrikenes lidostai piešķirtais darbības atbalsts ir veicinājis kopīgu interešu mērķa sasniegšanu, uzlabojot Zāras federālās zemes reģionālo savienojamību un attīstību, izmantojot drošu transporta infrastruktūru, lai apmierinātu reģiona transporta vajadzības.

Valsts iejaukšanās vajadzība

| (288) | Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīniju 116. punktu un turpmākajiem punktiem lidostām piešķirtais darbības atbalsts tiks uzskatīts par vajadzīgu, ja tas radīs būtisku uzlabojumu, ko tirgus pats nevar nodrošināt. Vadlīnijās tiek arī atzīts, ka vajadzība pēc publiskā finansējuma, lai finansētu darbības izmaksas, augstu pastāvīgo izmaksu dēļ parasti būs proporcionāli lielāka mazāku lidostu gadījumā un ka lidostas, kurās ikgadējā pasažieru plūsma ir no 2 00  000 līdz 7 00  000 pasažieru, var nebūt spējīgas segt būtisku daļu savu darbības izmaksu. |
| --- | --- |

(288)

Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīniju 116. punktu un turpmākajiem punktiem lidostām piešķirtais darbības atbalsts tiks uzskatīts par vajadzīgu, ja tas radīs būtisku uzlabojumu, ko tirgus pats nevar nodrošināt. Vadlīnijās tiek arī atzīts, ka vajadzība pēc publiskā finansējuma, lai finansētu darbības izmaksas, augstu pastāvīgo izmaksu dēļ parasti būs proporcionāli lielāka mazāku lidostu gadījumā un ka lidostas, kurās ikgadējā pasažieru plūsma ir no 2 00  000 līdz 7 00  000 pasažieru, var nebūt spējīgas segt būtisku daļu savu darbības izmaksu.

| (289) | Kopš jaunā termināļa uzbūvēšanas Zārbrikenes lidostas ikgadējais pasažieru skaits ir stabilizējies aptuveni 5 00  000 pasažieru līmenī, kas ir ievērojami mazāk nekā 7 00  000 pasažieru (skaits, kas 2014. gada Aviācijas vadlīnijās noteikts kā maksimālā robežvērtība attiecībā uz šo reģionālo lidostu kategoriju). Lai gan lidostas kapacitāte ir pilnībā izmantota vismaz [...], lidosta nespēj gūt pietiekami daudz ienākumu, lai segtu darbības izmaksas, kuras 2014. gada Aviācijas vadlīnijās ir noteiktas kā tipiskas šāda lieluma lidostām. |
| --- | --- |

(289)

Kopš jaunā termināļa uzbūvēšanas Zārbrikenes lidostas ikgadējais pasažieru skaits ir stabilizējies aptuveni 5 00  000 pasažieru līmenī, kas ir ievērojami mazāk nekā 7 00  000 pasažieru (skaits, kas 2014. gada Aviācijas vadlīnijās noteikts kā maksimālā robežvērtība attiecībā uz šo reģionālo lidostu kategoriju). Lai gan lidostas kapacitāte ir pilnībā izmantota vismaz [...], lidosta nespēj gūt pietiekami daudz ienākumu, lai segtu darbības izmaksas, kuras 2014. gada Aviācijas vadlīnijās ir noteiktas kā tipiskas šāda lieluma lidostām.

| (290) | Tādēļ Komisija uzskata, ka Zārbrikenes lidostai darbības atbalsts ir vajadzīgs. |
| --- | --- |

(290)

Tādēļ Komisija uzskata, ka Zārbrikenes lidostai darbības atbalsts ir vajadzīgs.

Valsts atbalsta kā politikas instrumenta piemērotība

| (291) | Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīniju 120. punktu darbības atbalstam vajadzētu būt piemērotam politikas instrumentam, lai sasniegtu paredzēto mērķi vai atrisinātu radušos problēmu. Tā kā Zārbrikenes lidosta darbības līmenī nav rentabla, vienīgais piemērotais instruments ir darbības atbalsts, kas ļauj lidostai turpināt darbības, kuras nodrošina Zāras reģiona savienojamību. Citi instrumenti, piemēram, investīciju atbalsts vai reglamentējoši pasākumi, nešķiet piemēroti, lai risinātu Zārbrikenes lidostas finanšu problēmas darbības līmenī. Tādēļ Komisija uzskata, ka Zārbrikenes lidostai piešķirtais darbības atbalsts ir piemērots instruments. |
| --- | --- |

(291)

Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīniju 120. punktu darbības atbalstam vajadzētu būt piemērotam politikas instrumentam, lai sasniegtu paredzēto mērķi vai atrisinātu radušos problēmu. Tā kā Zārbrikenes lidosta darbības līmenī nav rentabla, vienīgais piemērotais instruments ir darbības atbalsts, kas ļauj lidostai turpināt darbības, kuras nodrošina Zāras reģiona savienojamību. Citi instrumenti, piemēram, investīciju atbalsts vai reglamentējoši pasākumi, nešķiet piemēroti, lai risinātu Zārbrikenes lidostas finanšu problēmas darbības līmenī. Tādēļ Komisija uzskata, ka Zārbrikenes lidostai piešķirtais darbības atbalsts ir piemērots instruments.

Stimulējošas ietekmes pastāvēšana un atbalsta summas samērīgums (līdz nepieciešamajam minimumam ierobežots atbalsts)

| (292) | Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīniju 124. punktu darbības atbalstam ir stimulējoša ietekme, ja pastāv iespēja, ka bez darbības atbalsta saimnieciskās darbības līmenis lidostā, ņemot vērā iespējamo ieguldījumu atbalstu un aviopasažieru plūsmas apjomu, tiktu būtiski samazināts. |
| --- | --- |

(292)

Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīniju 124. punktu darbības atbalstam ir stimulējoša ietekme, ja pastāv iespēja, ka bez darbības atbalsta saimnieciskās darbības līmenis lidostā, ņemot vērā iespējamo ieguldījumu atbalstu un aviopasažieru plūsmas apjomu, tiktu būtiski samazināts.

| (293) | Zārbrikenes lidosta saņēma ieguldījumu atbalstu, lai varētu uzbūvēt jaunu termināli un īstenot spēkā esošās prasības attiecībā uz mūsdienīgas lidostas infrastruktūru. Tas ļāva lidostai nodrošināt Zāras reģiona savienojamības un transporta vajadzības, par ko liecina pasažieru skaits, kurš pēdējo gadu laikā ir nostabilizējies konkrētā līmenī – 5 00  000 pasažieru gadā. Lai gan pasažieru skaits ir samērā stabils, lidosta tomēr nespēj segt savas darbības izmaksas. Bez darbības atbalsta lidosta nevarētu saglabāt pašreizējo pasažieru plūsmas apjomu un saimnieciskā darbība būtu jāsamazina. Vienlaikus atbalsts nepārsniedza summu, kas vajadzīga, lai segtu darbības zaudējumus, tāpēc atbalsta summa nepārsniedza nepieciešamo minimumu. |
| --- | --- |

(293)

Zārbrikenes lidosta saņēma ieguldījumu atbalstu, lai varētu uzbūvēt jaunu termināli un īstenot spēkā esošās prasības attiecībā uz mūsdienīgas lidostas infrastruktūru. Tas ļāva lidostai nodrošināt Zāras reģiona savienojamības un transporta vajadzības, par ko liecina pasažieru skaits, kurš pēdējo gadu laikā ir nostabilizējies konkrētā līmenī – 5 00  000 pasažieru gadā. Lai gan pasažieru skaits ir samērā stabils, lidosta tomēr nespēj segt savas darbības izmaksas. Bez darbības atbalsta lidosta nevarētu saglabāt pašreizējo pasažieru plūsmas apjomu un saimnieciskā darbība būtu jāsamazina. Vienlaikus atbalsts nepārsniedza summu, kas vajadzīga, lai segtu darbības zaudējumus, tāpēc atbalsta summa nepārsniedza nepieciešamo minimumu.

| (294) | Tādēļ Komisija uzskata, ka Zārbrikenes lidostai piešķirtajam darbības atbalstam ir stimulējoša ietekme un tas ir samērīgs. |
| --- | --- |

(294)

Tādēļ Komisija uzskata, ka Zārbrikenes lidostai piešķirtajam darbības atbalstam ir stimulējoša ietekme un tas ir samērīgs.

Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību

| (295) | Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīniju 131. punktu, izvērtējot lidostas darbības atbalsta saderību, Komisija ņems vērā konkurences izkropļojumus un ietekmi uz tirdzniecību. Norāde uz iespējamu konkurences izkropļojumu vai ietekmi uz tirdzniecību var būt tas, ka lidosta atrodas vienā aptvēruma teritorijā ar citu lidostu, kuras kapacitāte nav pilnībā izmantota. |
| --- | --- |

(295)

Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīniju 131. punktu, izvērtējot lidostas darbības atbalsta saderību, Komisija ņems vērā konkurences izkropļojumus un ietekmi uz tirdzniecību. Norāde uz iespējamu konkurences izkropļojumu vai ietekmi uz tirdzniecību var būt tas, ka lidosta atrodas vienā aptvēruma teritorijā ar citu lidostu, kuras kapacitāte nav pilnībā izmantota.

| (296) | Kā norādīts 237. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos, ņemot vērā aptvēruma teritorijas koncepciju, kas definēta kā apgabals, kurš ir 100 km rādiusā ap lidostu un no kura uz lidostu ceļā pavadītais laiks nepārsniedz 60 minūtes, var pieņemt, ka trīs Zārbrikenei tuvākās lidostas, proti, Luksemburgas lidosta (121 km no Zārbrikenes), Mecas-Nansī-Lotringas lidosta (96 km no Zārbrikenes) un Frankfurtes-Hānas lidosta (128 km no Zārbrikenes), neatrodas vienā aptvēruma teritorijā un īsteno uzņēmējdarbības modeļus, kas būtiski atšķiras no Zārbrikenes lidostas modeļa. Zārbrikenes lidosta galvenokārt piedāvā regulāros lidojumus, kas savieno Zārbrikeni ar galvenajiem Vācijas darījumu centriem (Berlīni, Hamburgu un iepriekš arī Minheni) un vairākiem brīvdienu galamērķiem. Luksemburgas lidosta galvenokārt piedāvā regulāros lidojumus uz Eiropas galvaspilsētām, Mecas-Nansī-Lotringas lidosta ir pievērsusies regulārajiem lidojumiem uz Francijas pilsētām un Ziemeļāfrikas galamērķiem, bet Frankfurtes-Hānas lidostas uzņēmējdarbības modeļa pamatā ir zemo cenu aviopārvadātāju pakalpojumi un gaisa kravu pārvadājumi. |
| --- | --- |

(296)

Kā norādīts 237. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos, ņemot vērā aptvēruma teritorijas koncepciju, kas definēta kā apgabals, kurš ir 100 km rādiusā ap lidostu un no kura uz lidostu ceļā pavadītais laiks nepārsniedz 60 minūtes, var pieņemt, ka trīs Zārbrikenei tuvākās lidostas, proti, Luksemburgas lidosta (121 km no Zārbrikenes), Mecas-Nansī-Lotringas lidosta (96 km no Zārbrikenes) un Frankfurtes-Hānas lidosta (128 km no Zārbrikenes), neatrodas vienā aptvēruma teritorijā un īsteno uzņēmējdarbības modeļus, kas būtiski atšķiras no Zārbrikenes lidostas modeļa. Zārbrikenes lidosta galvenokārt piedāvā regulāros lidojumus, kas savieno Zārbrikeni ar galvenajiem Vācijas darījumu centriem (Berlīni, Hamburgu un iepriekš arī Minheni) un vairākiem brīvdienu galamērķiem. Luksemburgas lidosta galvenokārt piedāvā regulāros lidojumus uz Eiropas galvaspilsētām, Mecas-Nansī-Lotringas lidosta ir pievērsusies regulārajiem lidojumiem uz Francijas pilsētām un Ziemeļāfrikas galamērķiem, bet Frankfurtes-Hānas lidostas uzņēmējdarbības modeļa pamatā ir zemo cenu aviopārvadātāju pakalpojumi un gaisa kravu pārvadājumi.

| (297) | Problēma saistībā ar lidostas infrastruktūras pārklāšanos vienā aptvēruma teritorijā rodas tikai attiecībā uz Cveibrikenes lidostu. Tomēr, kā paskaidrots 252. apsvērumā un ņemot vērā notikumu secību saistībā ar Zārbrikenes lidostas infrastruktūras paplašināšanu un Cveibrikenes lidostas pārveidi no militārās aviācijas lidostas uz civilās aviācijas lidostu, kas Zāras federālās zemes teritorijā radīja neizmantotu kapacitāti, var secināt, ka tieši Cveibrikenes lidosta ir tā, kas nevajadzīgi dublēja infrastruktūru un izkropļoja konkurenci. |
| --- | --- |

(297)

Problēma saistībā ar lidostas infrastruktūras pārklāšanos vienā aptvēruma teritorijā rodas tikai attiecībā uz Cveibrikenes lidostu. Tomēr, kā paskaidrots 252. apsvērumā un ņemot vērā notikumu secību saistībā ar Zārbrikenes lidostas infrastruktūras paplašināšanu un Cveibrikenes lidostas pārveidi no militārās aviācijas lidostas uz civilās aviācijas lidostu, kas Zāras federālās zemes teritorijā radīja neizmantotu kapacitāti, var secināt, ka tieši Cveibrikenes lidosta ir tā, kas nevajadzīgi dublēja infrastruktūru un izkropļoja konkurenci.

Secinājums

| (298) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka Zārbrikenes lidostai piešķirtais darbības atbalsts ir saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ņemot vērā saderības nosacījumus, kas paredzēti 2014. gada Aviācijas vadlīniju 5.1.2. iedaļā. |
| --- | --- |

(298)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka Zārbrikenes lidostai piešķirtais darbības atbalsts ir saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ņemot vērā saderības nosacījumus, kas paredzēti 2014. gada Aviācijas vadlīniju 5.1.2. iedaļā.

| (299) | Turklāt Komisija uzskata, ka tai nav jāizskata citi Vācijas izvirzītie iespējamās saderības pamatojumi, jo tā ir konstatējusi, ka uzņēmumiem FSBesitzG/FSG piešķirtais darbības atbalsts ir saderīgs atbilstīgi 2014. gada Aviācijas vadlīnijām. |
| --- | --- |

(299)

Turklāt Komisija uzskata, ka tai nav jāizskata citi Vācijas izvirzītie iespējamās saderības pamatojumi, jo tā ir konstatējusi, ka uzņēmumiem FSBesitzG/FSG piešķirtais darbības atbalsts ir saderīgs atbilstīgi 2014. gada Aviācijas vadlīnijām.

5.2.   VAIRĀKU ZEMESGABALU NODOŠANA UZŅĒMUMAM FSBESITZG

5.2.1.   ATBALSTA ESĪBA

| (300) | Sākot no 2000. gada, FSBesitzG ir uzskatāms par uzņēmumu 179.–182. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ.
  Tāpēc no vairākiem zemesgabalu nodošanas gadījumiem, kas bija minēti lēmumā par procedūras sākšanu, šā lēmuma izpildē būtiski ir tikai tie gadījumi, kas notika pēc 2000. gada. Tie zemes nodošanas gadījumi, kas notika līdz 2000. gadam, nedeva uzņēmumam ekonomisko priekšrocību un tādēļ nav pielīdzināmi valsts atbalstam. Vācija apgalvo, ka zemesgabalu nodošana, kas notika pēc 2000. gada, bija vajadzīga drošības apsvērumu dēļ, tāpēc tā ietilpst valsts politikas kompetencē un ir atbrīvojama no valsts atbalsta pārbaudes. Pēc Vācijas domām uz zemesgabalu nodošanu attiecas Luftsicherheitsgesetz 8. pants. Līdzīgi kā norādīts 186.–194. apsvērumā, Komisija uzskata, ka pasākumus saskaņā ar Luftsicherheitsgesetz 8. pantu principā var uzskatīt par darbībām, kas ietilpst valsts politikas kompetencē. Tomēr tajā apmērā, kādā zemesgabalu nodošana atbrīvoja FSBesitzG vai FSG no izmaksām, kas tiem jāsedz saskaņā ar Luftsicherheitsgesetz 8. panta 3. punktu, šo zemesgabalu nodošana nav atbrīvota no pārbaudes atbilstīgi Savienības valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(300)

Sākot no 2000. gada, FSBesitzG ir uzskatāms par uzņēmumu 179.–182. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ.

Tāpēc no vairākiem zemesgabalu nodošanas gadījumiem, kas bija minēti lēmumā par procedūras sākšanu, šā lēmuma izpildē būtiski ir tikai tie gadījumi, kas notika pēc 2000. gada. Tie zemes nodošanas gadījumi, kas notika līdz 2000. gadam, nedeva uzņēmumam ekonomisko priekšrocību un tādēļ nav pielīdzināmi valsts atbalstam. Vācija apgalvo, ka zemesgabalu nodošana, kas notika pēc 2000. gada, bija vajadzīga drošības apsvērumu dēļ, tāpēc tā ietilpst valsts politikas kompetencē un ir atbrīvojama no valsts atbalsta pārbaudes. Pēc Vācijas domām uz zemesgabalu nodošanu attiecas Luftsicherheitsgesetz 8. pants. Līdzīgi kā norādīts 186.–194. apsvērumā, Komisija uzskata, ka pasākumus saskaņā ar Luftsicherheitsgesetz 8. pantu principā var uzskatīt par darbībām, kas ietilpst valsts politikas kompetencē. Tomēr tajā apmērā, kādā zemesgabalu nodošana atbrīvoja FSBesitzG vai FSG no izmaksām, kas tiem jāsedz saskaņā ar Luftsicherheitsgesetz 8. panta 3. punktu, šo zemesgabalu nodošana nav atbrīvota no pārbaudes atbilstīgi Savienības valsts atbalsta noteikumiem.

| (301) | Pēc 2000. gada notika trīs zemesgabalu nodošana – divi no tiem [...] (2002. un 2003. gadā) un viens par maksu (2004. gadā). Šos zemesgabalus nodeva Zāras federālā zeme. Tādējādi Komisija var secināt, ka zemesgabalu nodošana uzņēmumam FSBesitzG ir saistīta ar valsts līdzekļiem, kas piešķirti tiešas dotācijas veidā no valsts budžeta, tāpēc tā ir attiecināma uz valsti. |
| --- | --- |

(301)

Pēc 2000. gada notika trīs zemesgabalu nodošana – divi no tiem [...] (2002. un 2003. gadā) un viens par maksu (2004. gadā). Šos zemesgabalus nodeva Zāras federālā zeme. Tādējādi Komisija var secināt, ka zemesgabalu nodošana uzņēmumam FSBesitzG ir saistīta ar valsts līdzekļiem, kas piešķirti tiešas dotācijas veidā no valsts budžeta, tāpēc tā ir attiecināma uz valsti.

| (302) | Divu zemesgabalu nodošana, kas notika bez maksas, jāuzskata par uzņēmumam FSBesitzG piešķirtu priekšrocību, ko citādi tas nevarētu iegūt tirgū. Vācija iesniedza šo divu zemesgabalu vērtības iekšējo novērtējumu, saskaņā ar kuru to kopējā tirgus vērtība varētu būt aptuveni [...]. Trešais zemesgabals tika pārdots par cenu [...]. Vācija ir iesniegusi to zemesgabalu novērtējumu, kas tika nodoti 2002. gadā. Saskaņā ar novērtējumu to nodoto zemesgabalu vērtība, kas atradās ārpus sākotnējā nožogojuma, bija [...]; lidostas teritorijā esošo zemesgabalu vērtība bija [...]. Tā apgalvo, ka šo novērtējumu var izmantot arī 2004. gadā pārdotā zemesgabala vērtības noteikšanai. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Vācija aplēsa, ka 2004. gadā pārdotā zemesgabala vērtība darījuma noslēgšanas brīdī bija [...], kas līdzinās FSBesitzG samaksātajai pārdošanas cenai. Šajā sakarā Komisija vispirms norāda, ka Vācijas minēto novērtējumu ir sagatavojusi Zāras federālās zemes Finanšu ministrijas struktūrvienība, kas ir atbildīga par zemes pārdošanu, nevis neatkarīgs eksperts. Turklāt Vācija nav sniegusi nekādus paskaidrojumus par to, kā tā ir nonākusi pie šāda slēdziena. Jo īpaši palika neskaidrs, kuri zemesgabali atradās lidostas teritorijā un kuri – ārpus lidostas teritorijas. Tādēļ Komisija nevar izslēgt, ka samaksātā cena bija zemāka par tirgus vērtību un tādējādi uzņēmumam FSBesitzG tika piešķirta priekšrocība. Tā kā tikai FSBesitzG guva labumu no triju zemesgabalu nodošanas, jāņem vērā arī tas, ka šī nodošana pēc sava rakstura bija selektīva. Visbeidzot, līdzīgi kā norādīts 218.–225. apsvērumā, šāda zemesgabalu nodošana var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību. Tādējādi šo trīs zemesgabalu nodošana ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(302)

Divu zemesgabalu nodošana, kas notika bez maksas, jāuzskata par uzņēmumam FSBesitzG piešķirtu priekšrocību, ko citādi tas nevarētu iegūt tirgū. Vācija iesniedza šo divu zemesgabalu vērtības iekšējo novērtējumu, saskaņā ar kuru to kopējā tirgus vērtība varētu būt aptuveni [...]. Trešais zemesgabals tika pārdots par cenu [...]. Vācija ir iesniegusi to zemesgabalu novērtējumu, kas tika nodoti 2002. gadā. Saskaņā ar novērtējumu to nodoto zemesgabalu vērtība, kas atradās ārpus sākotnējā nožogojuma, bija [...]; lidostas teritorijā esošo zemesgabalu vērtība bija [...]. Tā apgalvo, ka šo novērtējumu var izmantot arī 2004. gadā pārdotā zemesgabala vērtības noteikšanai. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Vācija aplēsa, ka 2004. gadā pārdotā zemesgabala vērtība darījuma noslēgšanas brīdī bija [...], kas līdzinās FSBesitzG samaksātajai pārdošanas cenai. Šajā sakarā Komisija vispirms norāda, ka Vācijas minēto novērtējumu ir sagatavojusi Zāras federālās zemes Finanšu ministrijas struktūrvienība, kas ir atbildīga par zemes pārdošanu, nevis neatkarīgs eksperts. Turklāt Vācija nav sniegusi nekādus paskaidrojumus par to, kā tā ir nonākusi pie šāda slēdziena. Jo īpaši palika neskaidrs, kuri zemesgabali atradās lidostas teritorijā un kuri – ārpus lidostas teritorijas. Tādēļ Komisija nevar izslēgt, ka samaksātā cena bija zemāka par tirgus vērtību un tādējādi uzņēmumam FSBesitzG tika piešķirta priekšrocība. Tā kā tikai FSBesitzG guva labumu no triju zemesgabalu nodošanas, jāņem vērā arī tas, ka šī nodošana pēc sava rakstura bija selektīva. Visbeidzot, līdzīgi kā norādīts 218.–225. apsvērumā, šāda zemesgabalu nodošana var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību. Tādējādi šo trīs zemesgabalu nodošana ir valsts atbalsts.

| (303) | Turklāt Komisija uzskata, ka šis atbalsts ir uzskatāms par ieguldījumu atbalstu, jo tas ir saistīts ar pamatlīdzekļu brīvu nodošanu. |
| --- | --- |

(303)

Turklāt Komisija uzskata, ka šis atbalsts ir uzskatāms par ieguldījumu atbalstu, jo tas ir saistīts ar pamatlīdzekļu brīvu nodošanu.

5.2.2.   SADERĪBA

| (304) | Ieguldījumu atbalsts tika izmantots, lai varētu paplašināt skrejceļa gala drošības zonas (RESA). Kā izklāstīts 5.1.5.3. iedaļā, šis ieguldījums tika veikts ar mērķi ļaut lidostai turpināt pilnvērtīgu darbību, tādējādi veicinot reģionālo attīstību. Komisija uzskata, ka ieguldījumu atbalsts zemes nodošanas veidā atbilst arī visiem pārējiem nosacījumiem, kas paredzēti saderības noteikšanai saskaņā ar 2005. gada Aviācijas vadlīniju 61. punktu, jo 5.1.5.3. iedaļā izklāstītie iemesli vienlīdz attiecas arī uz to. Tādēļ ir secināts, ka ieguldījumu atbalsts zemes nodošanas veidā ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(304)

Ieguldījumu atbalsts tika izmantots, lai varētu paplašināt skrejceļa gala drošības zonas (RESA). Kā izklāstīts 5.1.5.3. iedaļā, šis ieguldījums tika veikts ar mērķi ļaut lidostai turpināt pilnvērtīgu darbību, tādējādi veicinot reģionālo attīstību. Komisija uzskata, ka ieguldījumu atbalsts zemes nodošanas veidā atbilst arī visiem pārējiem nosacījumiem, kas paredzēti saderības noteikšanai saskaņā ar 2005. gada Aviācijas vadlīniju 61. punktu, jo 5.1.5.3. iedaļā izklāstītie iemesli vienlīdz attiecas arī uz to. Tādēļ ir secināts, ka ieguldījumu atbalsts zemes nodošanas veidā ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

5.3.   GARANTIJAS AIZDEVUMIEM VH SAAR UN FSBESITZG LABĀ

5.3.1.   ATBALSTA ESĪBA

| (305) | Komisija norāda, ka Zāras federālā zeme garantēja uzņēmumam FSBesitzG trīs aizņēmumus, ne reizi par to nesaņemot atlīdzību. Tomēr tā arī norāda, ka visas garantijas tika piešķirtas līdz 2000. gadam. Kaut arī, sākot no 2000. gada, FSBesitzG uzskatāms par uzņēmumu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, Komisija uzskata, ka šīs garantijas nepiešķir uzņēmumam priekšrocību un tādēļ nav pielīdzināmas valsts atbalstam. |
| --- | --- |

(305)

Komisija norāda, ka Zāras federālā zeme garantēja uzņēmumam FSBesitzG trīs aizņēmumus, ne reizi par to nesaņemot atlīdzību. Tomēr tā arī norāda, ka visas garantijas tika piešķirtas līdz 2000. gadam. Kaut arī, sākot no 2000. gada, FSBesitzG uzskatāms par uzņēmumu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, Komisija uzskata, ka šīs garantijas nepiešķir uzņēmumam priekšrocību un tādēļ nav pielīdzināmas valsts atbalstam.

| (306) | Attiecībā uz sabiedrībai vh Saar izsniegtajām apstiprinājuma vēstulēm Komisija atgādina savu iepriekšējo secinājumu, kas izklāstīts 203. apsvērumā, ka vh Saar izmanto saņemto finansējumu, lai pildītu savus finanšu pienākumus attiecībā uz Zārbrikenes lidostu. Arī tie aizņēmumi, kurus vh Saar ņēma, pamatojoties uz apstiprinājuma vēstulēm, tika nodoti Zārbrikenes lidostai. Tādēļ var secināt, ka šajās vēstulēs ietvertā priekšrocība, ja tāda bija, tika nodota tālāk minētajai lidostai, nevis piešķirta sabiedrībai vh Saar. |
| --- | --- |

(306)

Attiecībā uz sabiedrībai vh Saar izsniegtajām apstiprinājuma vēstulēm Komisija atgādina savu iepriekšējo secinājumu, kas izklāstīts 203. apsvērumā, ka vh Saar izmanto saņemto finansējumu, lai pildītu savus finanšu pienākumus attiecībā uz Zārbrikenes lidostu. Arī tie aizņēmumi, kurus vh Saar ņēma, pamatojoties uz apstiprinājuma vēstulēm, tika nodoti Zārbrikenes lidostai. Tādēļ var secināt, ka šajās vēstulēs ietvertā priekšrocība, ja tāda bija, tika nodota tālāk minētajai lidostai, nevis piešķirta sabiedrībai vh Saar.

| (307) | Runājot par lidostai piešķirto priekšrocību, jānorāda, ka aizdevumi, kas nodrošināti ar apstiprinājuma vēstulēm, tika nodoti, lai finansētu ieguldījumus infrastruktūrā. Ja apstiprinājuma vēstules ietvertu atbalstu, tas 5.1.5.3. iedaļā izklāstīto iemeslu dēļ būtu saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(307)

Runājot par lidostai piešķirto priekšrocību, jānorāda, ka aizdevumi, kas nodrošināti ar apstiprinājuma vēstulēm, tika nodoti, lai finansētu ieguldījumus infrastruktūrā. Ja apstiprinājuma vēstules ietvertu atbalstu, tas 5.1.5.3. iedaļā izklāstīto iemeslu dēļ būtu saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

5.4.   NOMAS LĪGUMS STARP FSBESITZG UN FSBG

5.4.1.   ATBALSTA ESĪBA

| (308) | Komisija jau ir noteikusi 181. apsvērumā, ka FSBG bija uzņēmums Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Tādēļ tai tikai jāizvērtē, vai nomas līgumi piešķīra priekšrocību uzņēmumam FSBG, vai šāda priekšrocība tika piešķirta no valsts līdzekļiem un vai tā izkropļoja konkurenci un ietekmēja tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(308)

Komisija jau ir noteikusi 181. apsvērumā, ka FSBG bija uzņēmums Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Tādēļ tai tikai jāizvērtē, vai nomas līgumi piešķīra priekšrocību uzņēmumam FSBG, vai šāda priekšrocība tika piešķirta no valsts līdzekļiem un vai tā izkropļoja konkurenci un ietekmēja tirdzniecību starp dalībvalstīm.

Atšķirība starp pastāvošo un jauno atbalstu

| (309) | Komisija vispirms norāda, ka ir jānošķir nomas līgums, kas noslēgts 1997. gada 7. jūlijā un bija spēkā līdz 2006. gada 1. jūlijam (“1997. gada līgums”), un līgums, kas bija spēkā no 2006. gada 1. jūlija (“2006. gada līgums”). Kā uzsvērts jau iepriekš, līdz 2000. gadam lidostas būvniecība un ekspluatācija netika uzskatīta par saimniecisko darbību, tādēļ jebkura līdz minētajam datumam ieviesta atbalsta shēma, ja tā uzskatāma par valsts atbalstu, pēc minētā datuma būtu pastāvošs atbalsts (sk. 5.1.2. iedaļu). Tādēļ turpmāk nav jāpētī, vai 1997. gada līgums (kurā bija paredzēta fiksēta ikgadējā nomas maksa) ir faktiski pielīdzināms atbalstam, ņemot vērā, ka jebkurā gadījumā tas būtu jākvalificē kā pastāvošs atbalsts. |
| --- | --- |

(309)

Komisija vispirms norāda, ka ir jānošķir nomas līgums, kas noslēgts 1997. gada 7. jūlijā un bija spēkā līdz 2006. gada 1. jūlijam (“1997. gada līgums”), un līgums, kas bija spēkā no 2006. gada 1. jūlija (“2006. gada līgums”). Kā uzsvērts jau iepriekš, līdz 2000. gadam lidostas būvniecība un ekspluatācija netika uzskatīta par saimniecisko darbību, tādēļ jebkura līdz minētajam datumam ieviesta atbalsta shēma, ja tā uzskatāma par valsts atbalstu, pēc minētā datuma būtu pastāvošs atbalsts (sk. 5.1.2. iedaļu). Tādēļ turpmāk nav jāpētī, vai 1997. gada līgums (kurā bija paredzēta fiksēta ikgadējā nomas maksa) ir faktiski pielīdzināms atbalstam, ņemot vērā, ka jebkurā gadījumā tas būtu jākvalificē kā pastāvošs atbalsts.

| (310) | No otras puses, to, ka FSBG 2006. gadā noslēdza jaunu nomas līgumu, kurā iekļauti grozīti nosacījumi par ikgadējās nomas maksas noteikšanu (jo īpaši par jauna cenas elementa ieviešanu, proti, konkrētas FSBG gada peļņas procentuālas daļas pārskaitīšanu), nevar uzskatīt tikai par “pilnībā formāla vai administratīva rakstura izmaiņ[ām], kas nevar ietekmēt novērtējumu par atbalsta pasākuma saderību ar kopējo tirgu” (82). Tāpēc 2006. gada līgumu, ja tas pielīdzināms valsts atbalstam, var uzskatīt nevis par pastāvošu atbalstu, bet drīzāk par jaunu atbalstu. |
| --- | --- |

(310)

No otras puses, to, ka FSBG 2006. gadā noslēdza jaunu nomas līgumu, kurā iekļauti grozīti nosacījumi par ikgadējās nomas maksas noteikšanu (jo īpaši par jauna cenas elementa ieviešanu, proti, konkrētas FSBG gada peļņas procentuālas daļas pārskaitīšanu), nevar uzskatīt tikai par “pilnībā formāla vai administratīva rakstura izmaiņ[ām], kas nevar ietekmēt novērtējumu par atbalsta pasākuma saderību ar kopējo tirgu” (82). Tāpēc 2006. gada līgumu, ja tas pielīdzināms valsts atbalstam, var uzskatīt nevis par pastāvošu atbalstu, bet drīzāk par jaunu atbalstu.

Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

| (311) | Lai attiecīgais pasākums būtu valsts atbalsts, tas jāfinansē no valsts līdzekļiem, bet lēmums par pasākuma veikšanu ir jāpieņem valstij. |
| --- | --- |

(311)

Lai attiecīgais pasākums būtu valsts atbalsts, tas jāfinansē no valsts līdzekļiem, bet lēmums par pasākuma veikšanu ir jāpieņem valstij.

| (312) | Starp FSBesitzG un FSBG 2006. gadā tika noslēgts līgums. FSBesitzG 100 % piederēja valstij (netieši), kas tādējādi varēja kontrolēt šo uzņēmumu. Saistībā ar vienošanos par nomas līgumu, kurā nomas maksa ir noteikta zemāka par tirgus cenu, minētais uzņēmums un tā patiesais īpašnieks, proti, Zāras federālā zeme, varētu negūt ienākumus un minētā noma būtu jāfinansē no valsts līdzekļiem. Runājot par attiecināmību, Komisija norāda, ka saskaņā ar FSBesitzG statūtiem FSBesitzG uzraudzības padomes locekļus ieceļ Zāras federālās zemes valdība, bet tās priekšsēdētāju ieceļ par aviāciju atbildīgā ministrija. Lai varētu noslēgt 2006. gada līgumu, bija vajadzīga piekrišana no uzraudzības padomes (83), kas pārstāv Zāras federālās zemes valdību. Tāpēc Komisija var secināt, ka pasākums ir uzskatāms par valsts pasākumu. |
| --- | --- |

(312)

Starp FSBesitzG un FSBG 2006. gadā tika noslēgts līgums. FSBesitzG 100 % piederēja valstij (netieši), kas tādējādi varēja kontrolēt šo uzņēmumu. Saistībā ar vienošanos par nomas līgumu, kurā nomas maksa ir noteikta zemāka par tirgus cenu, minētais uzņēmums un tā patiesais īpašnieks, proti, Zāras federālā zeme, varētu negūt ienākumus un minētā noma būtu jāfinansē no valsts līdzekļiem. Runājot par attiecināmību, Komisija norāda, ka saskaņā ar FSBesitzG statūtiem FSBesitzG uzraudzības padomes locekļus ieceļ Zāras federālās zemes valdība, bet tās priekšsēdētāju ieceļ par aviāciju atbildīgā ministrija. Lai varētu noslēgt 2006. gada līgumu, bija vajadzīga piekrišana no uzraudzības padomes (83), kas pārstāv Zāras federālās zemes valdību. Tāpēc Komisija var secināt, ka pasākums ir uzskatāms par valsts pasākumu.

Ekonomiska priekšrocība

| (313) | Lai noteiktu, vai 2006. gada līgums piešķīra uzņēmumam FSBG ekonomisko priekšrocību, ir vai nu jāsalīdzina minētā līguma noteikumi ar tāda paša veida līguma noteikumiem, kas konkrētajā brīdī ir izplatīti tirgū, vai, ja tas nav iespējams, jāapsver, vai uz peļņu orientēts tirgus ekonomikas dalībnieks būtu iesaistījies šajā darījumā. |
| --- | --- |

(313)

Lai noteiktu, vai 2006. gada līgums piešķīra uzņēmumam FSBG ekonomisko priekšrocību, ir vai nu jāsalīdzina minētā līguma noteikumi ar tāda paša veida līguma noteikumiem, kas konkrētajā brīdī ir izplatīti tirgū, vai, ja tas nav iespējams, jāapsver, vai uz peļņu orientēts tirgus ekonomikas dalībnieks būtu iesaistījies šajā darījumā.

| (314) | Vācija nav sniegusi nekādus pierādījumus, kas apliecinātu, ka tajā laikā 2006. gada līgums atbilda normāliem tirgus apstākļiem. Tāpēc ir jāanalizē, vai apdomīgs TED, kas ir interesēts nopelnīt saprātīgu peļņu, būtu noslēdzis 2006. gada līgumu. |
| --- | --- |

(314)

Vācija nav sniegusi nekādus pierādījumus, kas apliecinātu, ka tajā laikā 2006. gada līgums atbilda normāliem tirgus apstākļiem. Tāpēc ir jāanalizē, vai apdomīgs TED, kas ir interesēts nopelnīt saprātīgu peļņu, būtu noslēdzis 2006. gada līgumu.

| (315) | Komisija norāda, ka vismaz kopš 2000. gada FSBesitzG konsekventi cieta zaudējumus (sk. 3. tabulu). Ņemot vērā, ka nomas līgums ar FSBG faktiski bija uzņēmuma FSBesitzG vienīgais ienākumu avots (neatkarīgi no ikgadējā zaudējumu seguma, ko tas saņēma no vh Saar), iespējams, ka saprātīgs TED, esot FSBesitzG vietā, mēģinātu segt savas izmaksas no ienākumiem, kas gūti no šā nomas līguma. Uzņēmuma FSBesitzG izmaksas pārsniedza ienākumus, ko tas guva no lidostas iznomāšanas uzņēmumam FSBG. Nekas neliecina arī par to, ka FSBesitzG, noslēdzot 2006. gada līgumu, būtu pamatojies uz konkrētu ilgtermiņa rentabilitātes stratēģiju. |
| --- | --- |

(315)

Komisija norāda, ka vismaz kopš 2000. gada FSBesitzG konsekventi cieta zaudējumus (sk. 3. tabulu). Ņemot vērā, ka nomas līgums ar FSBG faktiski bija uzņēmuma FSBesitzG vienīgais ienākumu avots (neatkarīgi no ikgadējā zaudējumu seguma, ko tas saņēma no vh Saar), iespējams, ka saprātīgs TED, esot FSBesitzG vietā, mēģinātu segt savas izmaksas no ienākumiem, kas gūti no šā nomas līguma. Uzņēmuma FSBesitzG izmaksas pārsniedza ienākumus, ko tas guva no lidostas iznomāšanas uzņēmumam FSBG. Nekas neliecina arī par to, ka FSBesitzG, noslēdzot 2006. gada līgumu, būtu pamatojies uz konkrētu ilgtermiņa rentabilitātes stratēģiju.

| (316) | Ņemot vērā šos apsvērumus, 2006. gada līguma noslēgšanu nevar uzskatīt par atbilstošu TED principam, tāpēc tā piešķīra uzņēmumam FSBG priekšrocību. |
| --- | --- |

(316)

Ņemot vērā šos apsvērumus, 2006. gada līguma noslēgšanu nevar uzskatīt par atbilstošu TED principam, tāpēc tā piešķīra uzņēmumam FSBG priekšrocību.

Selektivitāte

| (317) | Saskaņā ar EK līguma 107. panta 1. punktu pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu, ja tiek dota priekšroka “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Tā kā 2006. gada līgums piešķir priekšrocību tikai uzņēmumam FSBG, to var uzskatīt par selektīvu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(317)

Saskaņā ar EK līguma 107. panta 1. punktu pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu, ja tiek dota priekšroka “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Tā kā 2006. gada līgums piešķir priekšrocību tikai uzņēmumam FSBG, to var uzskatīt par selektīvu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

| (318) | Visbeidzot, 5.1.1. iedaļā paskaidroto iemeslu dēļ pasākums varēja izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību. |
| --- | --- |

(318)

Visbeidzot, 5.1.1. iedaļā paskaidroto iemeslu dēļ pasākums varēja izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību.

Secinājums

| (319) | Tādēļ Komisija uzskata, 2006. gada līgums ietver valsts atbalstu uzņēmumam FSBG. Tas ir jāizvērtē kā darbības atbalsts. |
| --- | --- |

(319)

Tādēļ Komisija uzskata, 2006. gada līgums ietver valsts atbalstu uzņēmumam FSBG. Tas ir jāizvērtē kā darbības atbalsts.

5.4.2.   SADERĪBA

| (320) | Kā norādīts 5.1.5.4. iedaļā, darbības atbalstu, kas piešķirts pirms 2014. gada Aviācijas vadlīniju piemērošanas dienas, var atzīt par saderīgu apjomā, kurš atbilst nesegtajām darbības izmaksām, ja ir izpildīti šādi nosacījumi (84):






  — | ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā, |
| --- | --- | --- |

(320)

Kā norādīts 5.1.5.4. iedaļā, darbības atbalstu, kas piešķirts pirms 2014. gada Aviācijas vadlīniju piemērošanas dienas, var atzīt par saderīgu apjomā, kurš atbilst nesegtajām darbības izmaksām, ja ir izpildīti šādi nosacījumi (84):

—

ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā,

| — | valsts iejaukšanās vajadzība, |
| --- | --- |

—

valsts iejaukšanās vajadzība,

| — | stimulējošas ietekmes pastāvēšana, |
| --- | --- |

—

stimulējošas ietekmes pastāvēšana,

| — | atbalsta summas samērīgums (līdz nepieciešamajam minimumam ierobežots atbalsts), |
| --- | --- |

—

atbalsta summas samērīgums (līdz nepieciešamajam minimumam ierobežots atbalsts),

| (321) | Izvērtējamais darbības atbalsts, kurš attiecās uz lidostas infrastruktūras nomu, kas bija zemāka par tirgus cenu, bija paredzēts, lai varētu uzturēt Zārbrikenes lidostas darbību attiecīgā līmenī. |
| --- | --- |

(321)

Izvērtējamais darbības atbalsts, kurš attiecās uz lidostas infrastruktūras nomu, kas bija zemāka par tirgus cenu, bija paredzēts, lai varētu uzturēt Zārbrikenes lidostas darbību attiecīgā līmenī.

| (322) | Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīniju 113. punktu tiks uzskatīts, ka darbības atbalsts lidostām palīdz sasniegt kopīgu interešu mērķi, ja tas palielina Savienības pilsoņu mobilitāti un uzlabo reģionu savienojamību, novērš satiksmes pārslodzi lidostās, kas ir svarīgākie Eiropas Savienības transporta mezgli, vai veicina reģionālo attīstību. |
| --- | --- |

(322)

Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīniju 113. punktu tiks uzskatīts, ka darbības atbalsts lidostām palīdz sasniegt kopīgu interešu mērķi, ja tas palielina Savienības pilsoņu mobilitāti un uzlabo reģionu savienojamību, novērš satiksmes pārslodzi lidostās, kas ir svarīgākie Eiropas Savienības transporta mezgli, vai veicina reģionālo attīstību.

| (323) | Kā paskaidrots 254. apsvērumā, Zārbrikenes lidostai piešķirtais darbības atbalsts veicināja reģiona savienojamību un attīstību. Šā lēmuma 284. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ infrastruktūras pārklāšanās arguments drīzāk attiecas uz Cveibrikenes lidostai piešķirto valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(323)

Kā paskaidrots 254. apsvērumā, Zārbrikenes lidostai piešķirtais darbības atbalsts veicināja reģiona savienojamību un attīstību. Šā lēmuma 284. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ infrastruktūras pārklāšanās arguments drīzāk attiecas uz Cveibrikenes lidostai piešķirto valsts atbalstu.

| (324) | Tāpēc Komisija uzskata, ka uzņēmumam FSBG piešķirtais darbības atbalsts ir veicinājis kopīgu interešu mērķa – uzlabot Zāras reģiona savienojamību un attīstību – sasniegšanu, uzlabojot transporta infrastruktūru, lai nodrošinātu reģiona transporta vajadzības. |
| --- | --- |

(324)

Tāpēc Komisija uzskata, ka uzņēmumam FSBG piešķirtais darbības atbalsts ir veicinājis kopīgu interešu mērķa – uzlabot Zāras reģiona savienojamību un attīstību – sasniegšanu, uzlabojot transporta infrastruktūru, lai nodrošinātu reģiona transporta vajadzības.

| (325) | Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīnijām mazās lidostas var saskarties ar grūtībām, nodrošinot savas darbības finansēšanu bez publiskā finansējuma. Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīniju 118. punktu lidostas, kurās pasažieru plūsma nepārsniedz 7 00  000 pasažieru gadā, var nebūt spējīgas segt būtisku daļu savu darbības izmaksu. Pasažieru plūsma Zārbrikenes lidostā nekad nav pārsniegusi 7 00  000 pasažieru robežu. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalsts bija vajadzīgs, jo tas ļāva uzlabot reģiona savienojamību, ko tirgus pats nespētu nodrošināt. |
| --- | --- |

(325)

Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīnijām mazās lidostas var saskarties ar grūtībām, nodrošinot savas darbības finansēšanu bez publiskā finansējuma. Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīniju 118. punktu lidostas, kurās pasažieru plūsma nepārsniedz 7 00  000 pasažieru gadā, var nebūt spējīgas segt būtisku daļu savu darbības izmaksu. Pasažieru plūsma Zārbrikenes lidostā nekad nav pārsniegusi 7 00  000 pasažieru robežu. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalsts bija vajadzīgs, jo tas ļāva uzlabot reģiona savienojamību, ko tirgus pats nespētu nodrošināt.

| (326) | Kā norādīts iepriekš, Zārbrikenes lidosta saņēma ieguldījumu atbalstu, kas ļāva tai nodrošināt Zāras federālās zemes savienojamību un transporta vajadzības (sk. 285. apsvērumu). Lai gan pasažieru skaits ir samērā stabils, lidosta nespēj segt savas darbības izmaksas. Šajā saistībā Komisija arī norāda, ka 2006. un 2007. gadā, kad bija piemērojams 2006. gada līgums, uzņēmums FSBG nebija rentabls (reģistrētie zaudējumi 2006. gadā sasniedza EUR –2 14  709, bet 2007. gadā EUR –2 7 37  773). Šie zaudējumi radās, kaut gan tajos gados uzņēmuma FSBG maksātā noma bija zemāka par to nomu, kas bija jāmaksā saskaņā ar 1997. gada līgumu (sk. 7. tabulu). Tādēļ var pieņemt, ka ar 2006. gada līgumu saistītajam atbalstam bija stimulējoša ietekme, tas nepārsniedza darbības zaudējumu segšanai vajadzīgo summu un tādējādi bija ierobežots līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu. |
| --- | --- |

(326)

Kā norādīts iepriekš, Zārbrikenes lidosta saņēma ieguldījumu atbalstu, kas ļāva tai nodrošināt Zāras federālās zemes savienojamību un transporta vajadzības (sk. 285. apsvērumu). Lai gan pasažieru skaits ir samērā stabils, lidosta nespēj segt savas darbības izmaksas. Šajā saistībā Komisija arī norāda, ka 2006. un 2007. gadā, kad bija piemērojams 2006. gada līgums, uzņēmums FSBG nebija rentabls (reģistrētie zaudējumi 2006. gadā sasniedza EUR –2 14  709, bet 2007. gadā EUR –2 7 37  773). Šie zaudējumi radās, kaut gan tajos gados uzņēmuma FSBG maksātā noma bija zemāka par to nomu, kas bija jāmaksā saskaņā ar 1997. gada līgumu (sk. 7. tabulu). Tādēļ var pieņemt, ka ar 2006. gada līgumu saistītajam atbalstam bija stimulējoša ietekme, tas nepārsniedza darbības zaudējumu segšanai vajadzīgo summu un tādējādi bija ierobežots līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu.

| (327) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka saderības nosacījumi, kas paredzēti jaunajās 2014. gada Aviācijas vadlīnijās, ir ievēroti. |
| --- | --- |

(327)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka saderības nosacījumi, kas paredzēti jaunajās 2014. gada Aviācijas vadlīnijās, ir ievēroti.

5.5.   ATLAIDES AVIOSABIEDRĪBĀM/TIRDZNIECĪBAS NOLĪGUMI

5.5.1.   ATBALSTA ESĪBA

| (328) | Sniedzot gaisa pārvadājumu pakalpojumus, aviosabiedrības veic saimniecisko darbību, un tādējādi ir uzņēmumi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Ir jāanalizē, vai vienošanās starp aviosabiedrībām un attiecīgo lidostu piešķīra šīm aviosabiedrībām ekonomisku priekšrocību. |
| --- | --- |

(328)

Sniedzot gaisa pārvadājumu pakalpojumus, aviosabiedrības veic saimniecisko darbību, un tādējādi ir uzņēmumi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Ir jāanalizē, vai vienošanās starp aviosabiedrībām un attiecīgo lidostu piešķīra šīm aviosabiedrībām ekonomisku priekšrocību.

Ekonomiska priekšrocība

| (329) | Ja lidostas rīcībā ir publiski līdzekļi, atbalstu aviosabiedrībai principā var izslēgt, ja attiecības starp lidostu un attiecīgo aviosabiedrību atbilst TED kritērijam. Parasti priekšrocības esību var izslēgt, ja a) maksa par pakalpojumiem atbilst tirgus cenai vai, b) izmantojot ex ante izvērtējumu, ir iespējams pierādīt, ka lidostas/aviosabiedrības nolīgums radīs lidostai pozitīvu papildu peļņu un ka tas ir iekļauts vispārējā stratēģijā, ar kuru paredzēts panākt rentabilitāti ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(329)

Ja lidostas rīcībā ir publiski līdzekļi, atbalstu aviosabiedrībai principā var izslēgt, ja attiecības starp lidostu un attiecīgo aviosabiedrību atbilst TED kritērijam. Parasti priekšrocības esību var izslēgt, ja a) maksa par pakalpojumiem atbilst tirgus cenai vai, b) izmantojot ex ante izvērtējumu, ir iespējams pierādīt, ka lidostas/aviosabiedrības nolīgums radīs lidostai pozitīvu papildu peļņu un ka tas ir iekļauts vispārējā stratēģijā, ar kuru paredzēts panākt rentabilitāti ilgtermiņā.

| (330) | Lai izvērtētu, vai nolīgums, kuru lidosta noslēgusi ar aviosabiedrību, atbilst TED kritērijam, būtu jāņem vērā paredzamie un ar aeronavigāciju nesaistītie ieņēmumi, kas radušies lidostas darbības rezultātā, un lidostas maksa, no kuras ir atskaitītas atlaides, tirdzniecības atbalsts vai stimulu shēmas. Tāpat ir jāņem vērā visas paredzamās izmaksas, kas papildus radīsies lidostai saistībā ar aviosabiedrības darbību lidostā. Šādas papildu izmaksas var ietvert visas izmaksu vai ieguldījumu kategorijas, piemēram, papildu personāla, aprīkojuma un ieguldījumu izmaksas, ko radījusi aviosabiedrības klātbūtne lidostā. Piemēram, ja lidostai ir jāpaplašinās vai jābūvē jauns terminālis vai citas būves galvenokārt, lai apmierinātu kādas konkrētas aviosabiedrības vajadzības, šādas izmaksas būtu jāņem vērā, aprēķinot papildu izmaksas. Savukārt tās izmaksas, kas lidostai rastos jebkurā gadījumā neatkarīgi no pasākuma, kurā iesaistīta aviosabiedrība, nebūtu jāņem vērā, veicot TED kritērija izvērtējumu. |
| --- | --- |

(330)

Lai izvērtētu, vai nolīgums, kuru lidosta noslēgusi ar aviosabiedrību, atbilst TED kritērijam, būtu jāņem vērā paredzamie un ar aeronavigāciju nesaistītie ieņēmumi, kas radušies lidostas darbības rezultātā, un lidostas maksa, no kuras ir atskaitītas atlaides, tirdzniecības atbalsts vai stimulu shēmas. Tāpat ir jāņem vērā visas paredzamās izmaksas, kas papildus radīsies lidostai saistībā ar aviosabiedrības darbību lidostā. Šādas papildu izmaksas var ietvert visas izmaksu vai ieguldījumu kategorijas, piemēram, papildu personāla, aprīkojuma un ieguldījumu izmaksas, ko radījusi aviosabiedrības klātbūtne lidostā. Piemēram, ja lidostai ir jāpaplašinās vai jābūvē jauns terminālis vai citas būves galvenokārt, lai apmierinātu kādas konkrētas aviosabiedrības vajadzības, šādas izmaksas būtu jāņem vērā, aprēķinot papildu izmaksas. Savukārt tās izmaksas, kas lidostai rastos jebkurā gadījumā neatkarīgi no pasākuma, kurā iesaistīta aviosabiedrība, nebūtu jāņem vērā, veicot TED kritērija izvērtējumu.

| (331) | Turklāt lidostas infrastruktūrai jābūt pieejamai visām aviosabiedrībām, tā nedrīkst būt paredzēta kādai konkrētai aviosabiedrībai, lai izslēgtu iespēju, ka priekšrocība, ko lidostas operators iegūst no saderīga atbalsta, netiek nodota tālāk konkrētai aviosabiedrībai. |
| --- | --- |

(331)

Turklāt lidostas infrastruktūrai jābūt pieejamai visām aviosabiedrībām, tā nedrīkst būt paredzēta kādai konkrētai aviosabiedrībai, lai izslēgtu iespēju, ka priekšrocība, ko lidostas operators iegūst no saderīga atbalsta, netiek nodota tālāk konkrētai aviosabiedrībai.

| (332) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija novērtēs vispārējo maksu sistēmu, kas piemērojama Zārbrikenes lidostā, kā arī atsevišķus starp aviosabiedrībām un Zārbrikenes lidostu noslēgtos līgumus, kuros paredzētas atkāpes no lidostas maksu sistēmas vai uz kuriem neattiecas tās darbības joma. |
| --- | --- |

(332)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija novērtēs vispārējo maksu sistēmu, kas piemērojama Zārbrikenes lidostā, kā arī atsevišķus starp aviosabiedrībām un Zārbrikenes lidostu noslēgtos līgumus, kuros paredzētas atkāpes no lidostas maksu sistēmas vai uz kuriem neattiecas tās darbības joma.

Atlaides aviosabiedrībām

| (333) | Zārbrikenes lidostā 2007. gada 1. aprīlī tika ieviests jauns cenrādis (“2007. gada cenrādis”). Šajā cenrādī bija paredzētas atlaides aviosabiedrībām, kas atbilst noteiktiem nosacījumiem. Jo īpaši 2007. gada cenrādī atlaides tika paredzētas jaunām aviosabiedrībām, jauniem galamērķiem un pasažieru skaita pieaugumam. Līdz tam laikam cenrādī atlaides nebija paredzētas. Zārbrikenes lidosta pieņēma jaunu cenrādi, kas stājās spēkā 2013. gada 1. septembrī, aizstājot 2007. gada cenrādi. Uz 2013. gada cenrādi šis lēmums neattiecas. |
| --- | --- |

(333)

Zārbrikenes lidostā 2007. gada 1. aprīlī tika ieviests jauns cenrādis (“2007. gada cenrādis”). Šajā cenrādī bija paredzētas atlaides aviosabiedrībām, kas atbilst noteiktiem nosacījumiem. Jo īpaši 2007. gada cenrādī atlaides tika paredzētas jaunām aviosabiedrībām, jauniem galamērķiem un pasažieru skaita pieaugumam. Līdz tam laikam cenrādī atlaides nebija paredzētas. Zārbrikenes lidosta pieņēma jaunu cenrādi, kas stājās spēkā 2013. gada 1. septembrī, aizstājot 2007. gada cenrādi. Uz 2013. gada cenrādi šis lēmums neattiecas.

| (334) | Ja attiecīgajam pasākumam tiek piemērots TED kritērijs, Komisijai vispirms jānosaka, vai iekasētā maksa atbilst tirgus cenai. Tādēļ Komisija apšauba, ka šobrīd ir iespējams identificēt atbilstošu salīdzinošo rādītāju patiesas tirgus cenas noteikšanai par pakalpojumiem, kurus sniedz lidostas. Tā kā nav identificēts tirgus salīdzinošais rādītājs, Komisijai ir jāizvērtē 2007. gada cenrāža ex ante papildu rentabilitāte. |
| --- | --- |

(334)

Ja attiecīgajam pasākumam tiek piemērots TED kritērijs, Komisijai vispirms jānosaka, vai iekasētā maksa atbilst tirgus cenai. Tādēļ Komisija apšauba, ka šobrīd ir iespējams identificēt atbilstošu salīdzinošo rādītāju patiesas tirgus cenas noteikšanai par pakalpojumiem, kurus sniedz lidostas. Tā kā nav identificēts tirgus salīdzinošais rādītājs, Komisijai ir jāizvērtē 2007. gada cenrāža ex ante papildu rentabilitāte.

| (335) | Minētais 2007. gada cenrādis tika ieviests, lai paaugstinātu Zārbrikenes lidostas konkurētspēju. Sagatavojot 2007. gada cenrādi, Zārbrikenes lidostas operators analizēja pasažieru skaitu, kustību lidostā, kā arī 1997.–2006. gada finanšu rezultātus. Saskaņā ar Vācijas teikto tolaik veiktā tirgus analīze parādīja, ka Zārbrikene ir viena no dārgākajām lidostām Vācijā. Komisija norāda, ka 2006. gada beigās no Zārbrikenes lidostas aizgāja aviosabiedrība TUIFly. Turklāt pēc 2006. gada Zārbrikenes lidosta saskārās ar jaunu konkurenci no Cveibrikenes puses. Visi šie faktori lika Zārbrikenes lidostai pārskatīt savu cenu politiku un ieviest pārskatītu cenrādi, piedāvājot stimulus atlaižu veidā, lai nodrošinātu savu turpmāko dzīvotspēju un rentabilitāti. |
| --- | --- |

(335)

Minētais 2007. gada cenrādis tika ieviests, lai paaugstinātu Zārbrikenes lidostas konkurētspēju. Sagatavojot 2007. gada cenrādi, Zārbrikenes lidostas operators analizēja pasažieru skaitu, kustību lidostā, kā arī 1997.–2006. gada finanšu rezultātus. Saskaņā ar Vācijas teikto tolaik veiktā tirgus analīze parādīja, ka Zārbrikene ir viena no dārgākajām lidostām Vācijā. Komisija norāda, ka 2006. gada beigās no Zārbrikenes lidostas aizgāja aviosabiedrība TUIFly. Turklāt pēc 2006. gada Zārbrikenes lidosta saskārās ar jaunu konkurenci no Cveibrikenes puses. Visi šie faktori lika Zārbrikenes lidostai pārskatīt savu cenu politiku un ieviest pārskatītu cenrādi, piedāvājot stimulus atlaižu veidā, lai nodrošinātu savu turpmāko dzīvotspēju un rentabilitāti.

| (336) | Lai gan saskaņā ar pieejamo informāciju attiecībā uz 2007. gada cenrādi nav sagatavots ex ante rentabilitātes pētījums, Vācija ir paziņojusi, ka Zārbrikenes lidosta uzskata, ka papildu ieguldījumi praktiski vairs nebūs vajadzīgi, lai lidosta varētu sniegt aviosabiedrībām papildu pakalpojumus, un ka neradīsies arī papildu darbības izmaksas. Tādēļ, pēc Vācijas domām, bija nepieciešams ex ante rentabilitātes pētījums. Tādējādi papildu izmaksas aprobežojās ar piedāvātajiem stimuliem. Šajā saistībā Komisija norāda, ka 2007. gada cenrādī atlaides patiešām bija paredzētas tikai jaunām aviosabiedrībām, jauniem savienojumiem vai pasažieru skaita pieaugumam, tādēļ šis cenrādis negatīvi neietekmēja status quo lidostā. Komisija norāda, ka pirms 2007. gada cenrāža ieviešanas Zārbrikenes lidostas jaudas kapacitāte tika izmantota tikai 50 % apmērā. Patiešām, pasažieru skaits samazinājās no 4 87  000 pasažieru 2005. gadā līdz 3 50  000 pasažieru 2007. gadā, turpretim lidostu potenciālā kapacitāte varētu būt 7 00  000 pasažieru gadā. Komisija norāda, ka pēc aviosabiedrības TUIFly aiziešanas Zārbrikenes lidostai bija neizmantota kapacitāte, tādēļ tā varēja apkalpot papildu pasažieru plūsmas bez infrastruktūras modernizēšanas, papildu aprīkojuma iegādes vai jaunu darbinieku nolīgšanas. Vācija apstiprināja, ka, lai apkalpotu jaunas aviokompānijas vai savienojumus, nebija jāpieņem darbā jauni darbinieki, jāpaplašina esošā infrastruktūra vai jāiegādājas cits aprīkojums (piemēram, bagāžas slīdlentes un personāls bija pietiekamā daudzumā). |
| --- | --- |

(336)

Lai gan saskaņā ar pieejamo informāciju attiecībā uz 2007. gada cenrādi nav sagatavots ex ante rentabilitātes pētījums, Vācija ir paziņojusi, ka Zārbrikenes lidosta uzskata, ka papildu ieguldījumi praktiski vairs nebūs vajadzīgi, lai lidosta varētu sniegt aviosabiedrībām papildu pakalpojumus, un ka neradīsies arī papildu darbības izmaksas. Tādēļ, pēc Vācijas domām, bija nepieciešams ex ante rentabilitātes pētījums. Tādējādi papildu izmaksas aprobežojās ar piedāvātajiem stimuliem. Šajā saistībā Komisija norāda, ka 2007. gada cenrādī atlaides patiešām bija paredzētas tikai jaunām aviosabiedrībām, jauniem savienojumiem vai pasažieru skaita pieaugumam, tādēļ šis cenrādis negatīvi neietekmēja status quo lidostā. Komisija norāda, ka pirms 2007. gada cenrāža ieviešanas Zārbrikenes lidostas jaudas kapacitāte tika izmantota tikai 50 % apmērā. Patiešām, pasažieru skaits samazinājās no 4 87  000 pasažieru 2005. gadā līdz 3 50  000 pasažieru 2007. gadā, turpretim lidostu potenciālā kapacitāte varētu būt 7 00  000 pasažieru gadā. Komisija norāda, ka pēc aviosabiedrības TUIFly aiziešanas Zārbrikenes lidostai bija neizmantota kapacitāte, tādēļ tā varēja apkalpot papildu pasažieru plūsmas bez infrastruktūras modernizēšanas, papildu aprīkojuma iegādes vai jaunu darbinieku nolīgšanas. Vācija apstiprināja, ka, lai apkalpotu jaunas aviokompānijas vai savienojumus, nebija jāpieņem darbā jauni darbinieki, jāpaplašina esošā infrastruktūra vai jāiegādājas cits aprīkojums (piemēram, bagāžas slīdlentes un personāls bija pietiekamā daudzumā).

| (337) | Ar jebkuru jaunu aviosabiedrību vai savienojumu tiktu gūti ienākumi no aviācijas un darbībām, kuras nav saistītas ar aviāciju. Ņemot vērā, ka izmaksu līmenis saglabājās stabils, jebkura jauna aviosabiedrība vai savienojums, pēc Vācijas domām, dotu pozitīvu ieguldījumu šīs lidostas rentabilitātē. Tas, ka pēc 2007. gada cenrāža ieviešanas Zārbrikenei patiešām izdevās piesaistīt vairākas jaunas aviosabiedrības (piemēram, Air Berlin, kas sāka darboties Zārbrikenes lidostā 2007. gada beigās) un izveidot jaunus savienojumus, arī norāda, ka uz atlaidēm balstītā stratēģija uzņēmējdarbības uzlabošanai bija veiksmīga. Visbeidzot, pieejamie dati liecina, ka 2007. gada cenrādis ļāva lidostai pakāpeniski palielināt ieņēmumus (no [...] 2007. gadā līdz [...] 2010. gadā). |
| --- | --- |

(337)

Ar jebkuru jaunu aviosabiedrību vai savienojumu tiktu gūti ienākumi no aviācijas un darbībām, kuras nav saistītas ar aviāciju. Ņemot vērā, ka izmaksu līmenis saglabājās stabils, jebkura jauna aviosabiedrība vai savienojums, pēc Vācijas domām, dotu pozitīvu ieguldījumu šīs lidostas rentabilitātē. Tas, ka pēc 2007. gada cenrāža ieviešanas Zārbrikenei patiešām izdevās piesaistīt vairākas jaunas aviosabiedrības (piemēram, Air Berlin, kas sāka darboties Zārbrikenes lidostā 2007. gada beigās) un izveidot jaunus savienojumus, arī norāda, ka uz atlaidēm balstītā stratēģija uzņēmējdarbības uzlabošanai bija veiksmīga. Visbeidzot, pieejamie dati liecina, ka 2007. gada cenrādis ļāva lidostai pakāpeniski palielināt ieņēmumus (no [...] 2007. gadā līdz [...] 2010. gadā).

| (338) | Turklāt Komisija norāda, ka, izvērtējot lidostu/aviosabiedrību nolīgumus, būtu jāizvērtē arī apmērs, kādā šos nolīgumus var uzskatīt par lidostas vispārējas stratēģijas īstenošanu, ar kuru paredzēts panākt lidostas rentabilitāti vismaz ilgtermiņā. Šajā saistībā Komisijai ir jāņem vērā pieejamie faktiskie pierādījumi un pārmaiņas, kuras varētu pamatoti sagaidīt tajā brīdī, kad tika sagatavots 2007. gada cenrādis, jo īpaši dominējošie tirgus apstākļi, proti, gaisa pārvadājumu tirgus liberalizācijas izraisītas tirgus pārmaiņas, zemo cenu aviopārvadātāju un citu “no punkta uz punktu” pārvadātāju ienākšana tirgū un attīstība, pārmaiņas lidostu nozares organizatoriskajā un saimnieciskajā struktūrā, kā arī lidostu sniegto pakalpojumu daudzveidības un komplicētības pakāpe, konkurences uzlabošana starp aviosabiedrībām un lidostām, nedrošā ekonomiskā vide sakarā ar dominējošo tirgus nosacījumu grozījumiem vai jebkura cita neskaidrība ekonomiskajā vidē. Komisija norāda, ka – kā minēts 335. apsvērumā – vairāku iemeslu dēļ (piemēram, jauna konkurence no Cveibrikenes lidostas puses pēc 2006. gada un aviosabiedrības TUIFly aiziešana 2006. gada beigās) Zārbrikenes lidosta uzskatīja pārskatīto cenrādi ar atlaidēm par neizbēgamu soli, lai nodrošinātu tās turpmāko dzīvotspēju un rentabilitāti. |
| --- | --- |

(338)

Turklāt Komisija norāda, ka, izvērtējot lidostu/aviosabiedrību nolīgumus, būtu jāizvērtē arī apmērs, kādā šos nolīgumus var uzskatīt par lidostas vispārējas stratēģijas īstenošanu, ar kuru paredzēts panākt lidostas rentabilitāti vismaz ilgtermiņā. Šajā saistībā Komisijai ir jāņem vērā pieejamie faktiskie pierādījumi un pārmaiņas, kuras varētu pamatoti sagaidīt tajā brīdī, kad tika sagatavots 2007. gada cenrādis, jo īpaši dominējošie tirgus apstākļi, proti, gaisa pārvadājumu tirgus liberalizācijas izraisītas tirgus pārmaiņas, zemo cenu aviopārvadātāju un citu “no punkta uz punktu” pārvadātāju ienākšana tirgū un attīstība, pārmaiņas lidostu nozares organizatoriskajā un saimnieciskajā struktūrā, kā arī lidostu sniegto pakalpojumu daudzveidības un komplicētības pakāpe, konkurences uzlabošana starp aviosabiedrībām un lidostām, nedrošā ekonomiskā vide sakarā ar dominējošo tirgus nosacījumu grozījumiem vai jebkura cita neskaidrība ekonomiskajā vidē. Komisija norāda, ka – kā minēts 335. apsvērumā – vairāku iemeslu dēļ (piemēram, jauna konkurence no Cveibrikenes lidostas puses pēc 2006. gada un aviosabiedrības TUIFly aiziešana 2006. gada beigās) Zārbrikenes lidosta uzskatīja pārskatīto cenrādi ar atlaidēm par neizbēgamu soli, lai nodrošinātu tās turpmāko dzīvotspēju un rentabilitāti.

| (339) | Visbeidzot, Komisija norāda, ka lidostas infrastruktūra ir pieejama visām aviosabiedrībām un nav paredzēta kādai konkrētai aviosabiedrībai. |
| --- | --- |

(339)

Visbeidzot, Komisija norāda, ka lidostas infrastruktūra ir pieejama visām aviosabiedrībām un nav paredzēta kādai konkrētai aviosabiedrībai.

| (340) | Ņemot vērā šos apsvērumus un pieņemot, ka darbību paplašināšanas rezultātā praktiski neradās papildu izmaksas, taču varētu rasties papildu ieņēmumi, Komisija atzīst, ka, pieņemot 2007. gada cenrādi un tajā iekļautās atlaides, Zārbrikenes lidosta darbojās kā TED. Tādēļ šis pasākums nepiešķir iesaistītajām aviosabiedrībām ekonomisku priekšrocību. |
| --- | --- |

(340)

Ņemot vērā šos apsvērumus un pieņemot, ka darbību paplašināšanas rezultātā praktiski neradās papildu izmaksas, taču varētu rasties papildu ieņēmumi, Komisija atzīst, ka, pieņemot 2007. gada cenrādi un tajā iekļautās atlaides, Zārbrikenes lidosta darbojās kā TED. Tādēļ šis pasākums nepiešķir iesaistītajām aviosabiedrībām ekonomisku priekšrocību.

Tirdzniecības nolīgums ar aviosabiedrību Air Berlin

| (341) | Līgumā, kas noslēgts starp Air Berlin un Zārbrikenes lidostu 2011. gada 6. aprīlī, abas puses vienojās, ka līdz 2014. gada aprīļa beigām Air Berlin palielinās lidojumu skaitu uz Berlīni un no tās par pieciem papildu reisiem nedēļā un lidojumu skaitu uz [...] un no tās par trim papildu reisiem nedēļā. Apmaiņā pret reisu skaita pieaugumu un Air Berlin apņemšanos reklamēt jaunos reisus Zārbrikenes lidosta apņēmās aviosabiedrībai Air Berlin 2011. un 2012. gadā kopumā samaksāt [EUR 8 00  000–EUR 1 7 00  000]. |
| --- | --- |

(341)

Līgumā, kas noslēgts starp Air Berlin un Zārbrikenes lidostu 2011. gada 6. aprīlī, abas puses vienojās, ka līdz 2014. gada aprīļa beigām Air Berlin palielinās lidojumu skaitu uz Berlīni un no tās par pieciem papildu reisiem nedēļā un lidojumu skaitu uz [...] un no tās par trim papildu reisiem nedēļā. Apmaiņā pret reisu skaita pieaugumu un Air Berlin apņemšanos reklamēt jaunos reisus Zārbrikenes lidosta apņēmās aviosabiedrībai Air Berlin 2011. un 2012. gadā kopumā samaksāt [EUR 8 00  000–EUR 1 7 00  000].

| (342) | Vācija iesniedza FSG veikto analīzi saistībā ar līguma rentabilitāti, kura būtu sagaidāma līguma noslēgšanas brīdī. Tika norādīts, ka neatkarīgi no tiešajiem tirdzniecības maksājumiem reisu skaita pieaugums neradīs papildu izmaksas (85) lidostai, kura, pēc Vācijas domām, varētu apkalpot papildu pasažieru plūsmu, izmantojot jau esošo infrastruktūru un personālu. Analīze pamatojās uz šādiem plānotajiem lielumiem:

  10. tabula


  Ar aviosabiedrību Air Berlin noslēgtā tirdzniecības nolīguma ex ante ienesīgums (skaitļi norādīti EUR) | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. | (2011.–2014. g.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Papildu ienākumi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Papildu izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Rezultāts | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(342)

Vācija iesniedza FSG veikto analīzi saistībā ar līguma rentabilitāti, kura būtu sagaidāma līguma noslēgšanas brīdī. Tika norādīts, ka neatkarīgi no tiešajiem tirdzniecības maksājumiem reisu skaita pieaugums neradīs papildu izmaksas (85) lidostai, kura, pēc Vācijas domām, varētu apkalpot papildu pasažieru plūsmu, izmantojot jau esošo infrastruktūru un personālu. Analīze pamatojās uz šādiem plānotajiem lielumiem:

10. tabula

Ar aviosabiedrību Air Berlin noslēgtā tirdzniecības nolīguma ex ante ienesīgums (skaitļi norādīti EUR)

2011. g.

2012. g.

2013. g.

2014. g.

(2011.–2014. g.)

Papildu ienākumi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Papildu izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Rezultāts

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (343) | Lai gan FSG veiktā un Vācijas iesniegtā ex ante analīze neizslēdza turpmākos maksājumus līdz līguma noslēgšanas dienai, ir skaidrs, ka līgumam vajadzēja būt ienesīgam. Vācija apstiprināja, ka līdz šim saistībā ar reisu skaita pieaugumu, kas paredzēts tirdzniecības nolīgumā, nevajadzēja pieņemt darbā jaunus darbiniekus vai veikt īpašus ieguldījumus. Kopumā lidostas cerības lielā mērā tika attaisnotas un līgums ir rentabls. Šajā saistībā Vācija iesniedza prognozes par līguma darbības laiku, pamatojoties uz peļņu, kas gūta līguma darbības laika pirmajos astoņos mēnešos (no 2011. gada aprīļa līdz 2012. gada janvārim), saskaņā ar kurām līgums varētu būt rentabls. |
| --- | --- |

(343)

Lai gan FSG veiktā un Vācijas iesniegtā ex ante analīze neizslēdza turpmākos maksājumus līdz līguma noslēgšanas dienai, ir skaidrs, ka līgumam vajadzēja būt ienesīgam. Vācija apstiprināja, ka līdz šim saistībā ar reisu skaita pieaugumu, kas paredzēts tirdzniecības nolīgumā, nevajadzēja pieņemt darbā jaunus darbiniekus vai veikt īpašus ieguldījumus. Kopumā lidostas cerības lielā mērā tika attaisnotas un līgums ir rentabls. Šajā saistībā Vācija iesniedza prognozes par līguma darbības laiku, pamatojoties uz peļņu, kas gūta līguma darbības laika pirmajos astoņos mēnešos (no 2011. gada aprīļa līdz 2012. gada janvārim), saskaņā ar kurām līgums varētu būt rentabls.

| (344) | Izanalizējot līgumu un FSG izredzes līguma noslēgšanas laikā, Komisija ir pārliecināta, ka līgums uzlaboja Zārbrikenes lidostas rentabilitāti, jo plānotie papildu ieņēmumi bija lielāki nekā plānotās papildu izmaksas. Tā kā līgums atbilst TED principam, tas nepiešķir Air Berlin nekādas priekšrocības. |
| --- | --- |

(344)

Izanalizējot līgumu un FSG izredzes līguma noslēgšanas laikā, Komisija ir pārliecināta, ka līgums uzlaboja Zārbrikenes lidostas rentabilitāti, jo plānotie papildu ieņēmumi bija lielāki nekā plānotās papildu izmaksas. Tā kā līgums atbilst TED principam, tas nepiešķir Air Berlin nekādas priekšrocības.

Secinājums

| (345) | Konstatējot, ka 2007. gada cenrādis un tajā iekļautās atlaides, kā arī 2011. gada tirdzniecības nolīgums starp Air Berlin un Zārbrikenes lidostu nepiešķir attiecīgajām aviosabiedrībām nekādas priekšrocības, nav vajadzības vērtēt citus kritērijus attiecībā uz valsts atbalsta esību. Var secināt, ka attiecīgajām aviosabiedrībām valsts atbalsts netika piešķirts. |
| --- | --- |

(345)

Konstatējot, ka 2007. gada cenrādis un tajā iekļautās atlaides, kā arī 2011. gada tirdzniecības nolīgums starp Air Berlin un Zārbrikenes lidostu nepiešķir attiecīgajām aviosabiedrībām nekādas priekšrocības, nav vajadzības vērtēt citus kritērijus attiecībā uz valsts atbalsta esību. Var secināt, ka attiecīgajām aviosabiedrībām valsts atbalsts netika piešķirts.

5.6.   AVIOSABIEDRĪBAI CIRRUS AIRLINES PIEŠĶIRTAIS ATBALSTS DARBĪBAS SĀKŠANAI

| (346) | Komisija norāda, ka aviosabiedrība Cirrus Airlines, kas 2005. un 2006. gadā ir saņēmusi tiešos maksājumus no FSBesitzG, 2012. gada janvārī pieteica maksātnespēju; maksātnespējas procedūra tika sākta 2012. gada aprīlī. Tādējādi aviosabiedrība Cirrus ir beigusi savu saimniecisko darbību. Tā kā maksātnespējas procesa iznākums vēl nav skaidrs, Komisija šobrīd nevar paust savu nostāju par to, vai izmeklēšana attiecībā uz maksājumiem aviosabiedrībai Cirrus Airlines nav zaudējusi savu nozīmi. Tādēļ aviosabiedrībai Cirrus veiktie maksājumi neattiecas uz šo lēmumu. |
| --- | --- |

(346)

Komisija norāda, ka aviosabiedrība Cirrus Airlines, kas 2005. un 2006. gadā ir saņēmusi tiešos maksājumus no FSBesitzG, 2012. gada janvārī pieteica maksātnespēju; maksātnespējas procedūra tika sākta 2012. gada aprīlī. Tādējādi aviosabiedrība Cirrus ir beigusi savu saimniecisko darbību. Tā kā maksātnespējas procesa iznākums vēl nav skaidrs, Komisija šobrīd nevar paust savu nostāju par to, vai izmeklēšana attiecībā uz maksājumiem aviosabiedrībai Cirrus Airlines nav zaudējusi savu nozīmi. Tādēļ aviosabiedrībai Cirrus veiktie maksājumi neattiecas uz šo lēmumu.

6.   SECINĀJUMS

| (347) | Komisija secina, ka uzņēmumu FSBesitzG/FSG finansēšana, veicot kapitālieguldījumus, lai segtu 2000.–2012. gadā radušos zaudējumus, ir valsts atbalsts tiktāl, ciktāl tā saistīta ar darbībām, kuras neietilpst valsts politikas kompetencē. Sākot no 2007. gada 1. jūnija, šis atbalsts ir kļuvis par jaunu atbalstu. Atbalsta viena daļa ir saderīgs ieguldījumu atbalsts saskaņā ar 2005. gada Aviācijas vadlīnijām, bet atbalsta otra daļa ir saderīgs darbības atbalsts saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīnijām. Turklāt Komisija secina, ka sabiedrībai vh Saar piešķirtie kapitālieguldījumi nav uzskatāmi par valsts atbalstu, jo vh Saar nodeva tālāk visus saņemtos publiskos līdzekļus un tādējādi pati neguva ekonomisku priekšrocību. |
| --- | --- |

(347)

Komisija secina, ka uzņēmumu FSBesitzG/FSG finansēšana, veicot kapitālieguldījumus, lai segtu 2000.–2012. gadā radušos zaudējumus, ir valsts atbalsts tiktāl, ciktāl tā saistīta ar darbībām, kuras neietilpst valsts politikas kompetencē. Sākot no 2007. gada 1. jūnija, šis atbalsts ir kļuvis par jaunu atbalstu. Atbalsta viena daļa ir saderīgs ieguldījumu atbalsts saskaņā ar 2005. gada Aviācijas vadlīnijām, bet atbalsta otra daļa ir saderīgs darbības atbalsts saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīnijām. Turklāt Komisija secina, ka sabiedrībai vh Saar piešķirtie kapitālieguldījumi nav uzskatāmi par valsts atbalstu, jo vh Saar nodeva tālāk visus saņemtos publiskos līdzekļus un tādējādi pati neguva ekonomisku priekšrocību.

| (348) | Savukārt 2002., 2003. un 2004. gadā veiktā zemesgabalu nodošana bez atlīdzības vai par maksu, kas zemāka par tirgus cenu, ir valsts atbalsts tiktāl, ciktāl tā saistīta ar darbībām, kuras neietilpst valsts politikas kompetencē. Atbalsts ir saderīgs kā ieguldījumu atbalsts atbilstīgi 2005. gada Aviācijas vadlīnijām. |
| --- | --- |

(348)

Savukārt 2002., 2003. un 2004. gadā veiktā zemesgabalu nodošana bez atlīdzības vai par maksu, kas zemāka par tirgus cenu, ir valsts atbalsts tiktāl, ciktāl tā saistīta ar darbībām, kuras neietilpst valsts politikas kompetencē. Atbalsts ir saderīgs kā ieguldījumu atbalsts atbilstīgi 2005. gada Aviācijas vadlīnijām.

| (349) | Visas garantijas aizdevumiem tika piešķirtas līdz 2000. gadam, un tādēļ tās nav valsts atbalsts. Ar apstiprinājuma vēstulēm saistītā priekšrocība, ja tāda bija, pārgāja no vh Saar uz FSBesitzG/FSG. |
| --- | --- |

(349)

Visas garantijas aizdevumiem tika piešķirtas līdz 2000. gadam, un tādēļ tās nav valsts atbalsts. Ar apstiprinājuma vēstulēm saistītā priekšrocība, ja tāda bija, pārgāja no vh Saar uz FSBesitzG/FSG.

| (350) | Bet 2006. gada nomas līgums ietver tādu valsts atbalstu uzņēmumam FSBG, kas saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīnijām ir saderīgs darbības atbalsts. |
| --- | --- |

(350)

Bet 2006. gada nomas līgums ietver tādu valsts atbalstu uzņēmumam FSBG, kas saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīnijām ir saderīgs darbības atbalsts.

| (351) | Saistībā ar 2007. gada cenrādi un tirdzniecības nolīgumu ar Air Berlin aviosabiedrībām netika piešķirts valsts atbalsts. Uz atbalstu darbības sākšanai, kas piešķirts aviosabiedrībai Cirrus, šis lēmums neattiecas. |
| --- | --- |

(351)

Saistībā ar 2007. gada cenrādi un tirdzniecības nolīgumu ar Air Berlin aviosabiedrībām netika piešķirts valsts atbalsts. Uz atbalstu darbības sākšanai, kas piešķirts aviosabiedrībai Cirrus, šis lēmums neattiecas.

| (352) | Visbeidzot, Komisija norāda, ka Vācija 2014. gada 17. jūnijā informēja Komisiju, ka izņēmuma kārtā tā piekrīt, ka šis lēmums tiek pieņemts angļu valodā, |
| --- | --- |

(352)

Visbeidzot, Komisija norāda, ka Vācija 2014. gada 17. jūnijā informēja Komisiju, ka izņēmuma kārtā tā piekrīt, ka šis lēmums tiek pieņemts angļu valodā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, ko Vācija ir sniegusi Zārbrikenes lidostai, ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē.

Pasākumi, ko Vācija īstenojusi attiecībā uz aviosabiedrībām (2007. gada cenrādis, tirdzniecības nolīgums ar Air Berlin), nav uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2014. gada 1. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  No 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants attiecīgi kļuva par Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. un 108. pantu. Abos gadījumos noteikumi būtībā ir vienādi. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu vajadzības gadījumā jāsaprot kā atsauces uz EK līguma 87. un 88. pantu. LESD ieviesa arī vairākas izmaiņas terminoloģijā, piemēram, aizstājot “Kopienu” ar “Savienību”, “kopējo tirgu” ar “iekšējo tirgu”. Šajā lēmumā ir izmantota LESD terminoloģija.

1

(2)  OV C 213, 19.7.2012., 1. lpp.

2

(3)  E-3778/08, 2008. gada 8. jūlijs.

3

(4)  Sal. ar 2. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  Komisijas paziņojums “Pamatnostādnes par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām” (OV C 99, 4.4.2014., 3. lpp.).

5

(6)  Sk. 5. zemsvītras piezīmi.

6

(7)  OV C 113, 15.4.2014., 30. lpp.

7

(8)  Sk. 7. zemsvītras piezīmi.

8

(9)  http://www.flughafen-saarbruecken.de/index.php?id=372

9

(10)  http://www.flughafen-saarbruecken.de/index.php?id=daten_fakten

10

(11)  Komercnoslēpums.

11

(12)  Avots: ātrākais maršruts saskaņā ar Google Maps.

12

Google Maps

(13)  EBITDA, ieskaitot publisko finansējumu un kompensāciju par darbībām, kas ietilpst valsts politikas kompetencē vai tiek uzskatītas par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (VTNP); sk. Vācijas 2012. gada 5. maijā iesniegto informāciju (II pielikums).

13

EBITDA

(14)  Tā kā šajos gados īpašnieks un operators bija atsevišķi uzņēmumi (FSBesitzG un FSBG), norādītais EBITDA ir abu uzņēmumu EBITDA summa.

14

FSBesitzG

FSBG

EBITDA

EBITDA

(15)  Vācija uzskata, ka izmantotās grāmatvedības sistēmas dēļ kapitāla izmaksas nevar atsevišķi iedalīt drošības/drošuma infrastruktūrai vai citai infrastruktūrai.

15

(16)  Vācijas 2011. gada 17. janvārī iesniegtās informācijas 6. pielikums un 2012. gada 16. aprīlī iesniegtā informācija, 9. lpp.

16

(17)  Vācijas 2012. gada 16. aprīlī iesniegtā informācija, 9. lpp.

17

(18)  Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmums 2005/842/EK par EK līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 312, 29.11.2005., 67. lpp.).

18

(19)  Komisijas paziņojums – Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (2004) (OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.).

19

(20)  Komisijas paziņojums par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (OV C 155, 20.6.2008., 10. lpp.).

20

(21)  Vācijas 2012. gada 5. maijā iesniegtā informācija (II pielikums).

21

(22)  Lieta C-222/04 Ministero dell’Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA un citi (111. punkts).

22

Ministero dell’Economia e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze SpA

(23)  2005. gada Aviācijas vadlīniju 34. punkts.

23

(24)  2005. gada Aviācijas vadlīniju 39. punkta 2. apakšpunkts.

24

(25)  Lieta C-35/96 Komisija/Itālija (Recueil 1998, I-3851. lpp.); lieta C-41/90 Höfner un Elser (Recueil 1991, I-1979. lpp.); lieta C-244/94 Fédération Française des Sociétés d’Assurances/Ministère de l’Agriculture et de la Pêche (Recueil 1995, I-4013. lpp.); lieta C-55/96 Job Centre (Recueil 1997, I-7119. lpp.).

25

Recueil

Höfner

Elser

Recueil

Fédération Française des Sociétés d’Assurances/Ministère de l’Agriculture et de la Pêche

Recueil

Job Centre

Recueil

(26)  Lieta 118/85 Komisija/Itālija (Recueil 1987, 2599. lpp.); lieta C-35/96 Komisija/Itālija (Recueil 1998, I-3851. lpp.).

26

Recueil

Recueil

(27)  Apvienotās lietas T-443/08 un T-455/08 Mitteldeutsche Flughafen AG un Flughafen Leipzig Halle GmbH/Komisija (“spriedums lietā Leipzig/Halle”) (Krājums 2011, II-1311. lpp., jo īpaši 93. un 94. punkts); apstiprināts ar spriedumu lietā C-288/11 P Mitteldeutsche Flughafen un Flughafen Leipzig-Halle/Komisija (2012, Krājumā nav publicēts).

27

Mitteldeutsche Flughafen AG

Flughafen Leipzig Halle GmbH

Leipzig/Halle

Mitteldeutsche Flughafen

Flughafen Leipzig-Halle

(28)  Apvienotās lietas C-159/91 un C-160/91 Poucet/AGV un Pistre/Cancave (Recueil 1993, I-637. lpp.).

28

Poucet/AGV

Pistre/Cancave

Recueil

(29)  Lieta C-222/04 Ministero dell’Economia e delle Finanze/Casse di Risparmio di Firenze SpA un citi (Krājums 2006, I-289. lpp., 111. punkts).

29

Ministero dell’Economia e delle Finanze

Casse di Risparmio di Firenze SpA

(30)  Lieta C-364/92 SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol (Recueil 1994, I-43. lpp.).

30

SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol

Recueil

(31)  Komisijas 2003. gada 19. marta Lēmums Nr. 309/02 “Gaisa drošība – izmaksu kompensācija pēc 2001. gada 11. septembra uzbrukumiem”.

31

(32)  Lieta C-343/95 Cali & Figli/Servizi Ecologici Porto di Genova (Recueil 1997, I-1547. lpp.), Komisijas 2003. gada 19. marta Lēmums Nr. 309/02, Komisijas 2002. gada 16. oktobra Lēmums Nr. 438/02 “Subsīdijas ostu pārvaldēm valsts varas uzdevumu izpildei Beļģijas ostu nozarē”.

32

Cali & Figli

Servizi Ecologici Porto di Genova

Recueil

(33)  Komisijas 2003. gada 19. marta Lēmums (EK) Nr. 309/02.

33

(34)  Sk. jo īpaši lietu C-364/92 SAT/Eurocotrol (Recueil 1994, I-43. lpp., 30. punkts) un lietu C-113/07 P Selex Sistemi Integrati/Komisija (Krājums 2009, I-2207. lpp., 71. punkts).

34

SAT

Eurocotrol

Recueil

Selex Sistemi Integrati

(35)  Sk. arī lietu C-172/03 Wolfgang Heiser/Finanzamt Innsbruck (Krājums 2005, I-1627. lpp., 36. punkts) un tajā minēto judikatūru.

35

Wolfgang Heiser

Finanzamt Innsbruck

(36)  Pasākumi saskaņā ar Luftsicherheitsgesetz 8. pantu ietver inter alia tādas lidostas infrastruktūras būvniecību, kas nodrošina pietiekamu drošības kontroli; konkrētus, ar bagāžu un kravu saistītus pasākumus; ierobežotas iekļuves zonu nodrošināšanu; tāda personāla un preču kontroli, kas iekļūt ierobežotas iekļuves zonās; drošības personāla mācības; tādu lidmašīnu pārvietošanu un izkraušanu, kas rada draudus drošībai.

36

Luftsicherheitsgesetz

inter alia

(37)  Komisijas 2014. gada 20. februāra lēmums valsts atbalsta lietā SA.35847 (2012/N) – Čehijas Republika – Ostravas lidosta (OV nav publicēts, 16. apsvērums).

37

(38)  Luftverkehrsgesetz 27.d panta 1. punkts: “Flugsicherungsdienste und die dazu erforderlichen flugsicherungstechnischen Einrichtungen werden an den Flugplätzen vorgehalten, bei denen das Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung einen Bedarf aus Gründen der Sicherheit und aus verkehrspolitischen Interessen anerkennt.”

38

Luftverkehrsgesetz

Flugsicherungsdienste und die dazu erforderlichen flugsicherungstechnischen Einrichtungen werden an den Flugplätzen vorgehalten, bei denen das Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung einen Bedarf aus Gründen der Sicherheit und aus verkehrspolitischen Interessen anerkennt.

(39)  Lieta C-482/99 Francija/Komisija (Stardust Marine) (Recueil 2002, I-4397. lpp.).

39

Stardust Marine

Recueil

(40)  2011. gada 12. maija spriedums apvienotajās lietās T-267/08 un T-279/08 Nord-Pas-de-Calais (Krājumā nav publicēts, 108. punkts).

40

Nord-Pas-de-Calais

(41)  vh Saar un FSBesitzG/FSG var uzskatīt par saistītiem uzņēmumiem Komerclikuma 290. panta izpratnē.

41

vh Saar

FSBesitzG/FSG

(42)  Līgums, ar kuru viens uzņēmums uztic citam uzņēmumam savu vadību.

42

(43)  Lieta C-39/94 Syndicat français de l’Express international (SFEI) un citi/La Poste un citi (Recueil 1996, I-3547. lpp., 60. punkts) un lieta C-342/96 Spānijas Karaliste/Eiropas Kopienu Komisija (Recueil 1999, I-2459. lpp., 41. punkts).

43

Syndicat français de l’Express international

SFEI

La Poste

Recueil

Recueil

(44)  Lieta 173/73 Itālijas Republika/Eiropas Kopienu Komisija (Recueil 1974, 709. lpp., 13. punkts).

44

Recueil

(45)  Lieta C-482/99 Francija/Komisija (Stardust Marine) (Recueil 2002, I-4397. lpp., 69. punkts).

45

Stardust Marine

Recueil

(46)  Lieta C-305/89 Itālija/Komisija (Alfa Romeo) (Recueil 1991, I-1603. lpp.), lieta T-296/97 Alitalia/Komisija (Recueil 2000, II-3871. lpp.).

46

Alfa Romeo

Recueil

Alitalia/

Recueil

(47)  Lieta 40/85 Beļģija/Komisija (Recueil1986, I-2321. lpp.).

47

Recueil

(48)  Lieta C-482/99 Francija/Komisija (Recueil 2002, I-4397. lpp.).

48

Recueil

(49)  Lieta C-124/10 P Eiropas Komisija/Électricité de France (EDF), “EDF spriedums” (2012, Krājumā nav publicēts, 85. punkts).

49

Électricité de France

EDF

EDF

(50)  Lieta C-280/00 Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Recueil 2003, I-7747. lpp., 87.–93. punkts).

50

Altmark Trans GmbH

Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

Recueil

(51)  Sk. OV L 219, 24.8.2007., 9. lpp., 111. apsvērumu un turpmākos apsvērumus.

51

(52)  Lieta T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Komisija (Recueil 1998, II-717. lpp.).

52

Het Vlaamse Gewest

Recueil

(53)  Sk. Komisijas 2014. gada 1. oktobra lēmumu valsts atbalsta lietā SA.27339 – Vācija – Cveibrikenes lidosta (OV nav publicēts).

53

(54)  Līdz 2007. gada 30. jūnijamFraport AG īpašumā bija 51 % FSBG kapitāldaļu.

54

Fraport AG

FSBG

(55)  Vorlage für den Ministerrat, Gemeinsame Kabinettssitzung der Regierung des Saarlandes und der Landesregierung von Rheinland-Pfalz am 27. Mai 2003, Ministerium für Wirtschaft, Verkehr, Landwirtschaft und Weinbau, 2003. gada 15. maijs.

55

Vorlage für den Ministerrat, Gemeinsame Kabinettssitzung der Regierung des Saarlandes und der Landesregierung von Rheinland-Pfalz am 27. Mai 2003

Ministerium für Wirtschaft, Verkehr, Landwirtschaft und Weinbau

(56)  Einschätzung der rheinland-pfälzischen Innenministeriums, 2003. gada 15. maijs.

56

Einschätzung der rheinland-pfälzischen Innenministeriums

(57)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

57

(58)  Lieta T-109/01 Het Vlaamse Gewest/Komisija (Recueil 2004, II-127. lpp.).

58

Het Vlaamse Gewest

Recueil

(59)  OV C 119, 22.5.2002., 22. lpp.

59

(60)  2014. gada Aviācijas vadlīniju 173. punkts.

60

(61)  2014. gada Aviācijas vadlīniju 172. punkts.

61

(62)  2014. gada Aviācijas vadlīniju 25. punkta 22. apakšpunkts.

62

(63)  Izteikts rezultātā pirms procentiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas (turpmāk “EBITDA”).

63

EBITDA

(64)  Tomēr precīzi dati par izmaksām, kas saistītas ar valsts politikas uzdevumiem 2000.–2012. gadā, nav pieejami.

64

(65)  Komisija norāda, ka precīzi dati par izmaksām, kas ietilpst valsts politikas kompetencē, nav pieejami. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija nevar noteikt precīzu ieguldījumu atbalsta summu, kas piešķirta FSBesitzG/FSG.

65

FSBesitzG/FSG

(66)  Sk. 46. zemsvītras piezīmi.

66

(67)  Sk. 46. zemsvītras piezīmi.

67

(68)  Sk. 46. zemsvītras piezīmi.

68

(69)  Sk. 46. zemsvītras piezīmi.

69

(70)  Aktualisierte Stellungnahme zur Nachfrageprognose für den Flughafen Kassel-Calden, Intraplan Consult GmbH, 2012. gada 12. marts, 8. lpp.

70

Aktualisierte Stellungnahme zur Nachfrageprognose für den Flughafen Kassel-Calden, Intraplan Consult GmbH

(71)  Vācijas 2012. gada 16. aprīlī iesniegtā informācija, 65. lpp.

71

(72)  Vācijas 2012. gada 16. aprīlī iesniegtā informācija, 9. lpp. un 2. pielikums.

72

(73)  Vācijas 2012. gada 16. aprīlī iesniegtā informācija, 66. lpp.

73

(74)  Vācijas 2012. gada 16. aprīlī iesniegtā informācija, 33. lpp.

74

(75)  Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīniju 137. punktu ne visi šo vadlīniju 5.1. iedaļā izklāstītie nosacījumi tiek piemēroti iepriekš piešķirtam darbības atbalstam.

75

(76)  2014. gada Aviācijas vadlīniju 113. punkts un 137. punkts.

76

(77)  2014. gada Aviācijas vadlīniju 116. punkts un 137. punkts.

77

(78)  2014. gada Aviācijas vadlīniju 124. punkts un 137. punkts.

78

(79)  2014. gada Aviācijas vadlīniju 125. punkts un 137. punkts.

79

(80)  2014. gada Aviācijas vadlīniju 131. punkts un 137. punkts.

80

(81)  Sk. 46. zemsvītras piezīmi.

81

(82)  4. panta 1. punkts Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

82

(83)  Sk. uzņēmuma FSBesitzG statūtu 10. panta i) punktu, saskaņā ar kuru jebkuri grozījumi nomas līgumā, kas noslēgts starp FSBesitzG un FSBG, bija jāapstiprina FSBesitzG uzraudzības padomei.

83

FSBesitzG

FSBesitzG

FSBG

FSBesitzG

(84)  Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīniju 137. punktu ne visi šo vadlīniju 5.1. iedaļā izklāstītie nosacījumi tiek piemēroti iepriekš piešķirtam darbības atbalstam.

84

(85)  Turpmāk 10. tabulā norādītās papildu izmaksas attiecas uz tirdzniecības maksājumiem.

85

---

| 8.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 179/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 179/54

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/1072

(2014. gada 1. oktobris)

par pasākumiem, ko īstenojusi Vācija par labu Propapier PM2 GmbH – Valsts atbalsts SA.23827 (2013/C) (ex NN 46/12) (ex N 582/07)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6837)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem un ņemot vērā minētās piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2007. gada 8. oktobra vēstulē, kas reģistrēta Komisijā tajā pašā datumā, Vācijas iestādes atbilstoši LESD 108. panta 3. punktam un saskaņā ar Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam (1) (turpmāk “RAP”) informēja par savu ieceri piešķirt atbalstu Propapier PM2 GmbH (sk. turpmāk 2.2. iedaļu “Atbalsta saņēmējs”) lielam ieguldījuma projektam Eizenhitenštatē (Eisenhüttenstadt) (Brandenburgas–Ziemeļaustrumu reģionā Vācijā). Plānoto atbalstu reģistrēja ar atsauces numuru N 582/07. |
| --- | --- |

(1)

2007. gada 8. oktobra vēstulē, kas reģistrēta Komisijā tajā pašā datumā, Vācijas iestādes atbilstoši LESD 108. panta 3. punktam un saskaņā ar Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam (1) (turpmāk “RAP”) informēja par savu ieceri piešķirt atbalstu Propapier PM2 GmbH (sk. turpmāk 2.2. iedaļu “Atbalsta saņēmējs”) lielam ieguldījuma projektam Eizenhitenštatē (Eisenhüttenstadt) (Brandenburgas–Ziemeļaustrumu reģionā Vācijā). Plānoto atbalstu reģistrēja ar atsauces numuru N 582/07.

| (2) | Pēc papildu informācijas un vairāku sūdzību saņemšanas (2) un tikšanās ar Vācijas iestādēm un atbalsta saņēmēja pārstāvjiem Komisija 2008. gada 2. aprīlī pieņēma lēmumu (3) neiebilst pret paziņoto atbalsta pasākumu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc papildu informācijas un vairāku sūdzību saņemšanas (2) un tikšanās ar Vācijas iestādēm un atbalsta saņēmēja pārstāvjiem Komisija 2008. gada 2. aprīlī pieņēma lēmumu (3) neiebilst pret paziņoto atbalsta pasākumu.

| (3) | Pēc Komisijas lēmuma pieņemšanas 2008. gada 2. aprīlī Komisija saņēma papildu iesniegumus no sūdzības iesniedzējiem, kas apstrīdēja tās novērtējumu un pieņemto lēmumu neiebilst pret atbalsta pasākumu. Arī Smurfit Kappa Group plc (turpmāk “Smurfit Kappa”) iesniedza informāciju 2008. gada 24. jūnijā, apgalvojot, ka Propapier PM2 GmbH & Co. KG ir piešķirts infrastruktūras papildu atbalsts, un aicināja Komisiju atsaukt tās lēmumu. Lai novērtētu minētos apgalvojumus, Komisija sāka atsevišķu izmeklēšanu, ko reģistrēja kā valsts atbalsta lietu SA.36147 (C 30/10) (4). |
| --- | --- |

(3)

Pēc Komisijas lēmuma pieņemšanas 2008. gada 2. aprīlī Komisija saņēma papildu iesniegumus no sūdzības iesniedzējiem, kas apstrīdēja tās novērtējumu un pieņemto lēmumu neiebilst pret atbalsta pasākumu. Arī Smurfit Kappa Group plc (turpmāk “Smurfit Kappa”) iesniedza informāciju 2008. gada 24. jūnijā, apgalvojot, ka Propapier PM2 GmbH & Co. KG ir piešķirts infrastruktūras papildu atbalsts, un aicināja Komisiju atsaukt tās lēmumu. Lai novērtētu minētos apgalvojumus, Komisija sāka atsevišķu izmeklēšanu, ko reģistrēja kā valsts atbalsta lietu SA.36147 (C 30/10) (4).

| (4) | Smurfit Kappa2008. gada 5. augustā iesniedza Vispārējā tiesā prasību atcelt Komisijas 2008. gada 2. aprīļa lēmumu. |
| --- | --- |

(4)

Smurfit Kappa2008. gada 5. augustā iesniedza Vispārējā tiesā prasību atcelt Komisijas 2008. gada 2. aprīļa lēmumu.

| (5) | Vācija 2008. gada 7. novembra vēstulē informēja Komisiju par atbalstīto ieguldījumu īstenošanu. 2008. gada 22. decembra un 2010. gada 13. janvāra vēstulē tā informēja Komisiju par dažām izmaiņām paziņotajā projektā. |
| --- | --- |

(5)

Vācija 2008. gada 7. novembra vēstulē informēja Komisiju par atbalstīto ieguldījumu īstenošanu. 2008. gada 22. decembra un 2010. gada 13. janvāra vēstulē tā informēja Komisiju par dažām izmaiņām paziņotajā projektā.

| (6) | Vispārējā tiesa 2012. gada 10. jūlija spriedumā lietā T-304/08 Smurfit Kappa Group plc/Komisija atcēla iepriekš minēto Komisijas 2008. gada 2. aprīļa lēmumu (turpmāk “atceltais lēmums”). Tāpēc Komisijai bija atkārtoti jānovērtē atbalsta pasākums un jāpieņem jauns lēmums, pamatojoties uz situāciju, kāda bija 2008. gada 2. aprīlī (5). |
| --- | --- |

(6)

Vispārējā tiesa 2012. gada 10. jūlija spriedumā lietā T-304/08 Smurfit Kappa Group plc/Komisija atcēla iepriekš minēto Komisijas 2008. gada 2. aprīļa lēmumu (turpmāk “atceltais lēmums”). Tāpēc Komisijai bija atkārtoti jānovērtē atbalsta pasākums un jāpieņem jauns lēmums, pamatojoties uz situāciju, kāda bija 2008. gada 2. aprīlī (5).

| (7) | 2012. gada 14. augustā notika tikšanās starp Komisijas dienestiem, Vācijas iestādēm un atbalsta saņēmēja uzņēmuma pārstāvjiem. Vācijas iestādes iesniedza piezīmes 2012. gada 24. augusta un 2013. gada 5. februāra vēstulē. |
| --- | --- |

(7)

2012. gada 14. augustā notika tikšanās starp Komisijas dienestiem, Vācijas iestādēm un atbalsta saņēmēja uzņēmuma pārstāvjiem. Vācijas iestādes iesniedza piezīmes 2012. gada 24. augusta un 2013. gada 5. februāra vēstulē.

| (8) | Jāņem vērā, ka Vācijas piešķirtais atbalsts bija jāapstiprina Komisijai. Vācija sāka izmaksāt atbalstu tikai pēc tam, kad Komisija 2008. gada 2. aprīlī pieņēma atcelto lēmumu. Tomēr pēc Komisijas lēmuma atcelšanas Tiesā jāuzskata, ka tas nekad nav ticis pieņemts un ka Vācija nav bijusi pienācīgi pilnvarota piešķirt plānoto atbalstu. Komisija attiecīgi ir nodevusi lietu nepaziņotā atbalsta reģistram ar atsauces numuru SA.23827 (2012/NN-46). |
| --- | --- |

(8)

Jāņem vērā, ka Vācijas piešķirtais atbalsts bija jāapstiprina Komisijai. Vācija sāka izmaksāt atbalstu tikai pēc tam, kad Komisija 2008. gada 2. aprīlī pieņēma atcelto lēmumu. Tomēr pēc Komisijas lēmuma atcelšanas Tiesā jāuzskata, ka tas nekad nav ticis pieņemts un ka Vācija nav bijusi pienācīgi pilnvarota piešķirt plānoto atbalstu. Komisija attiecīgi ir nodevusi lietu nepaziņotā atbalsta reģistram ar atsauces numuru SA.23827 (2012/NN-46).

| (9) | Komisija 2013. gada 15. maija vēstulē informēja Vāciju par savu lēmumu sākt LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”) attiecībā uz reģionālo atbalstu, kas piešķirts Propapier PM2 GmbH. Komisijas lēmums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6)2013. gada 8. augustā. Trešās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2013. gada 15. maija vēstulē informēja Vāciju par savu lēmumu sākt LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”) attiecībā uz reģionālo atbalstu, kas piešķirts Propapier PM2 GmbH. Komisijas lēmums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6)2013. gada 8. augustā. Trešās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes.

| (10) | Vācija iesniedza piezīmes 2013. gada 15. jūlija vēstulē (2013/073407). |
| --- | --- |

(10)

Vācija iesniedza piezīmes 2013. gada 15. jūlija vēstulē (2013/073407).

| (11) | E-pasta vēstulē, kas datēta ar 2013. gada 20. septembri (2013/092832), un 2013. gada 20. novembra vēstulē (2013/113552) Komisija pieprasīja papildu informāciju, ko Vācija sniedza vēstulēs, kuras datētas ar 2013. gada 16. oktobri (2013/102801), 2013. gada 9. decembri (2013/123872) un 2014. gada 21. janvāri (2014/007118). |
| --- | --- |

(11)

E-pasta vēstulē, kas datēta ar 2013. gada 20. septembri (2013/092832), un 2013. gada 20. novembra vēstulē (2013/113552) Komisija pieprasīja papildu informāciju, ko Vācija sniedza vēstulēs, kuras datētas ar 2013. gada 16. oktobri (2013/102801), 2013. gada 9. decembri (2013/123872) un 2014. gada 21. janvāri (2014/007118).

| (12) | Smurfit Kappa kā ieinteresētā trešā persona iesniedza piezīmes 2013. gada 6. septembra (2013/090228) vēstulē (piezīmes tika pārsūtītas Vācijai 2013. gada 13. septembra vēstulē (2013/091012)), paziņojot, ka varētu tikt iesniegtas papildu piezīmes. Komisija 2013. gada 30. septembra vēstulē (2013/095929) aicināja Smurfit Kappa iesniegt papildu piezīmes līdz 2013. gada 30. oktobrim. E-pasta vēstulē, kas datēta ar 2013. gada 30. oktobri (2013/107610), Smurfit Kappa paziņoja, ka tam nav papildu piezīmju, bet prasīja informāciju par procedūru. Komisija sniedza atbildi 2013. gada 29. novembra vēstulē (2013/119741). Vācija atbildēja uz Smurfit Kappa piezīmēm 2013. gada 14. oktobra vēstulē (2013/101451). |
| --- | --- |

(12)

Smurfit Kappa kā ieinteresētā trešā persona iesniedza piezīmes 2013. gada 6. septembra (2013/090228) vēstulē (piezīmes tika pārsūtītas Vācijai 2013. gada 13. septembra vēstulē (2013/091012)), paziņojot, ka varētu tikt iesniegtas papildu piezīmes. Komisija 2013. gada 30. septembra vēstulē (2013/095929) aicināja Smurfit Kappa iesniegt papildu piezīmes līdz 2013. gada 30. oktobrim. E-pasta vēstulē, kas datēta ar 2013. gada 30. oktobri (2013/107610), Smurfit Kappa paziņoja, ka tam nav papildu piezīmju, bet prasīja informāciju par procedūru. Komisija sniedza atbildi 2013. gada 29. novembra vēstulē (2013/119741). Vācija atbildēja uz Smurfit Kappa piezīmēm 2013. gada 14. oktobra vēstulē (2013/101451).

| (13) | Vēstulēs, kas datētas ar 2013. gada 30. septembri (2013/095932, 2013/095939 2013/095941, 2013/095942), Komisija informēja iepriekš minētos sūdzības iesniedzējus (Zviedrijas Kokrūpniecības federāciju un Somijas Kokrūpniecības federāciju, Koninklijke Vereniging van Nederlandse Papier- en Kartonfabrieken un Procelpac – Groupement français des fabricants de papiers et cartons d’emballage à base de cellulose), kas bija iesaistījušies sākotnējā pārbaudē pirms atceltā lēmuma pieņemšanas (sk. 2. apsvērumu), par oficiālās izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos iesniegt piezīmes. Neviens sūdzības iesniedzējs neiesniedza piezīmes. |
| --- | --- |

(13)

Vēstulēs, kas datētas ar 2013. gada 30. septembri (2013/095932, 2013/095939 2013/095941, 2013/095942), Komisija informēja iepriekš minētos sūdzības iesniedzējus (Zviedrijas Kokrūpniecības federāciju un Somijas Kokrūpniecības federāciju, Koninklijke Vereniging van Nederlandse Papier- en Kartonfabrieken un Procelpac – Groupement français des fabricants de papiers et cartons d’emballage à base de cellulose), kas bija iesaistījušies sākotnējā pārbaudē pirms atceltā lēmuma pieņemšanas (sk. 2. apsvērumu), par oficiālās izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos iesniegt piezīmes. Neviens sūdzības iesniedzējs neiesniedza piezīmes.

2.   SĪKĀKS APRAKSTS

2.1.   MĒRĶIS

| (14) | Vācija bija iecerējusi veicināt reģionālo attīstību, nodrošinot reģionālo ieguldījumu atbalstu Propapier PM2 GmbH & Co. KG papīrfabrikas izveidei Eizenhitenštatē. Eizenhitenštate atrodas Brandenburgas–Ziemeļaustrumu reģionā, kas ir atbalstāms apgabals saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu un kam reģionālā atbalsta maksimālā robeža ir 30 % dotācijas bruto ekvivalenta (DBE) atbilstoši Vācijas reģionālā atbalsta kartei par laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim (7). |
| --- | --- |

(14)

Vācija bija iecerējusi veicināt reģionālo attīstību, nodrošinot reģionālo ieguldījumu atbalstu Propapier PM2 GmbH & Co. KG papīrfabrikas izveidei Eizenhitenštatē. Eizenhitenštate atrodas Brandenburgas–Ziemeļaustrumu reģionā, kas ir atbalstāms apgabals saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu un kam reģionālā atbalsta maksimālā robeža ir 30 % dotācijas bruto ekvivalenta (DBE) atbilstoši Vācijas reģionālā atbalsta kartei par laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim (7).

2.2.   ATBALSTA SAŅĒMĒJS

| (15) | Atceltajā lēmumā norādītais atbalsta saņēmējs bija Propapier PM2 GmbH & Co. KG – liels uzņēmums, kas pieder pie uzņēmumu grupas, kuru vada Progroup AG (turpmāk Progroup). |
| --- | --- |

(15)

Atceltajā lēmumā norādītais atbalsta saņēmējs bija Propapier PM2 GmbH & Co. KG – liels uzņēmums, kas pieder pie uzņēmumu grupas, kuru vada Progroup AG (turpmāk Progroup).

| (16) | Korporatīvās attiecības starp atbalsta saņēmēju un grupu ir šādas: [..] (8) % Propapier PM2 GmbH & Co. KG kapitāla pieder Propapier PM2 Beteiligungs GmbH kā komercsabiedrībai ar neierobežotu atbildību. No Propapier PM2 Beteiligungs GmbH kapitāla [..] % pieder Propapier Papiererzeugung GmbH un [..] % pieder Jürgen Heindl. Propapier Papiererzeugung GmbH vienīgais akcionārs bija Progroup, kurā Jürgen Heindl ar JH-Holding GmbH starpniecību piederēja [..] % akciju. Atlikušie [..] % akciju uzņēmumā Progroup AG bija sadalīti šādi: diviem akcionāriem piederēja pa [..] % katram, un vēl vienam akcionāram piederēja [..] %. Nevienam minētajam akcionāram nebija īpašu balsstiesību. |
| --- | --- |

(16)

Korporatīvās attiecības starp atbalsta saņēmēju un grupu ir šādas: [..] (8) % Propapier PM2 GmbH & Co. KG kapitāla pieder Propapier PM2 Beteiligungs GmbH kā komercsabiedrībai ar neierobežotu atbildību. No Propapier PM2 Beteiligungs GmbH kapitāla [..] % pieder Propapier Papiererzeugung GmbH un [..] % pieder Jürgen Heindl. Propapier Papiererzeugung GmbH vienīgais akcionārs bija Progroup, kurā Jürgen Heindl ar JH-Holding GmbH starpniecību piederēja [..] % akciju. Atlikušie [..] % akciju uzņēmumā Progroup AG bija sadalīti šādi: diviem akcionāriem piederēja pa [..] % katram, un vēl vienam akcionāram piederēja [..] %. Nevienam minētajam akcionāram nebija īpašu balsstiesību.

| (17) | Progroup ražo un ar savu meitasuzņēmumu starpniecību pārdod gofrētos iepakojuma materiālus un gofrēto kartonu. Paziņošanas brīdī, proti, 2007. gadā, gofrēto kartonu papīrfabrikās Eiropā ražoja Prowell GmbH & Co. KG un tā meitasuzņēmumi Prowell S.A. Francijā, Prowell s r.o. Čehijas Republikā un – kopš 2008. gada beigām – Prowell Sp. z.o.o. Polijā. Gofrētos iepakojuma materiālus ražoja Propapier Papiererzeugung GmbH. Pārējie uzņēmumi, kas pieder pie Progroup, piedāvā pakalpojumus saistībā ar gofrētā kartona pārdošanu. |
| --- | --- |

(17)

Progroup ražo un ar savu meitasuzņēmumu starpniecību pārdod gofrētos iepakojuma materiālus un gofrēto kartonu. Paziņošanas brīdī, proti, 2007. gadā, gofrēto kartonu papīrfabrikās Eiropā ražoja Prowell GmbH & Co. KG un tā meitasuzņēmumi Prowell S.A. Francijā, Prowell s r.o. Čehijas Republikā un – kopš 2008. gada beigām – Prowell Sp. z.o.o. Polijā. Gofrētos iepakojuma materiālus ražoja Propapier Papiererzeugung GmbH. Pārējie uzņēmumi, kas pieder pie Progroup, piedāvā pakalpojumus saistībā ar gofrētā kartona pārdošanu.

| (18) | Kā sākotnēji paziņots 2007. gadā, ieguldījumu projektā bija paredzēts izveidot spēkstaciju, kas apgādātu ar enerģiju jauno papīrfabriku. Bija paredzēts, ka ieguldījumu projekta pamatdaļu, proti, papīrfabrikas izveidi, īstenos un vadīs Propapier PM2 GmbH & Co. KG. Savukārt spēkstacija, kas nodrošina papīrfabrikai tvaiku un elektroenerģiju ražošanas procesam, bija jāizveido un jāfinansē Propower GmbH (turpmāk “Propower”) – uzņēmumam, kurš pieder pie tās pašas grupas un kura turējumā bija atlikušie [..] % akciju uzņēmumā Propapier PM2 GmbH & Co. KG. Ar nomas līgumu starp pusēm bija plānots nodot spēkstacijas izmantošanas tiesības Propapier PM2 GmbH & Co. KG. |
| --- | --- |

(18)

Kā sākotnēji paziņots 2007. gadā, ieguldījumu projektā bija paredzēts izveidot spēkstaciju, kas apgādātu ar enerģiju jauno papīrfabriku. Bija paredzēts, ka ieguldījumu projekta pamatdaļu, proti, papīrfabrikas izveidi, īstenos un vadīs Propapier PM2 GmbH & Co. KG. Savukārt spēkstacija, kas nodrošina papīrfabrikai tvaiku un elektroenerģiju ražošanas procesam, bija jāizveido un jāfinansē Propower GmbH (turpmāk “Propower”) – uzņēmumam, kurš pieder pie tās pašas grupas un kura turējumā bija atlikušie [..] % akciju uzņēmumā Propapier PM2 GmbH & Co. KG. Ar nomas līgumu starp pusēm bija plānots nodot spēkstacijas izmantošanas tiesības Propapier PM2 GmbH & Co. KG.

| (19) | Vācija paskaidroja, ka saskaņā ar Vācijas nodokļu tiesību aktiem uzņēmējdarbības aktīvus (Wirtschaftsgüter), kas ir daļa no komercsabiedrības (šajā gadījumā Propapier PM2 GmbH & Co. KG) dalībnieka (šajā gadījumā Propower) īpašajiem uzņēmējdarbības aktīviem (tā sauktajiem Sonderbetriebsvermögen), nodokļu nolūkos attiecina uz komercsabiedrības aktīviem, nevis uz dalībnieka aktīviem, pat ja komercsabiedrības dalībnieks ir aktīvu īpašnieks civiltiesību izpratnē. Tas nepieciešams, lai nodrošinātu komercsabiedrību nodokļu pārredzamību. Attiecīgi Propapier PM2 GmbH & Co. KG varēja pieprasīt atbalstu par visu ieguldījumu projektu, tostarp par Propower ekspluatējamās spēkstacijas būvniecību. |
| --- | --- |

(19)

Vācija paskaidroja, ka saskaņā ar Vācijas nodokļu tiesību aktiem uzņēmējdarbības aktīvus (Wirtschaftsgüter), kas ir daļa no komercsabiedrības (šajā gadījumā Propapier PM2 GmbH & Co. KG) dalībnieka (šajā gadījumā Propower) īpašajiem uzņēmējdarbības aktīviem (tā sauktajiem Sonderbetriebsvermögen), nodokļu nolūkos attiecina uz komercsabiedrības aktīviem, nevis uz dalībnieka aktīviem, pat ja komercsabiedrības dalībnieks ir aktīvu īpašnieks civiltiesību izpratnē. Tas nepieciešams, lai nodrošinātu komercsabiedrību nodokļu pārredzamību. Attiecīgi Propapier PM2 GmbH & Co. KG varēja pieprasīt atbalstu par visu ieguldījumu projektu, tostarp par Propower ekspluatējamās spēkstacijas būvniecību.

| (20) | Pēc atceltā lēmuma pieņemšanas Vācija informēja Komisiju, ka spēkstacija tika izslēgta no atbalstītā ieguldījumu projekta darbības jomas un ka spēkstacijas būvniecībai atbalsts nav nedz pieprasīts, nedz tiks piešķirts. Bija plānots Propower pārdot EnBW Energy Solutions GmbH (ESG) – EnBW Energie Baden-Württemberg AG meitasuzņēmumam. |
| --- | --- |

(20)

Pēc atceltā lēmuma pieņemšanas Vācija informēja Komisiju, ka spēkstacija tika izslēgta no atbalstītā ieguldījumu projekta darbības jomas un ka spēkstacijas būvniecībai atbalsts nav nedz pieprasīts, nedz tiks piešķirts. Bija plānots Propower pārdot EnBW Energy Solutions GmbH (ESG) – EnBW Energie Baden-Württemberg AG meitasuzņēmumam.

| (21) | Tā kā saskaņā ar Vācijas uzņēmējdarbības tiesībām komercsabiedrībai (Kommanditgesellschaft) jāsastāv vismaz no diviem dalībniekiem, no kuriem viens ir ar ierobežotu atbildību, Propapier PM2 GmbH & Co. KG tika likvidēts pēc Propower izstāšanās. Otrs dalībnieks, Propapier PM2 Beteiligungs GmbH, tika pārveidots no ieguldījumu sabiedrības par darbojošos uzņēmumu un pārdēvēts par Propapier PM2 GmbH (turpmāk “Propapier”) un kļuva par atbalsta pasākuma labuma guvēju. |
| --- | --- |

(21)

Tā kā saskaņā ar Vācijas uzņēmējdarbības tiesībām komercsabiedrībai (Kommanditgesellschaft) jāsastāv vismaz no diviem dalībniekiem, no kuriem viens ir ar ierobežotu atbildību, Propapier PM2 GmbH & Co. KG tika likvidēts pēc Propower izstāšanās. Otrs dalībnieks, Propapier PM2 Beteiligungs GmbH, tika pārveidots no ieguldījumu sabiedrības par darbojošos uzņēmumu un pārdēvēts par Propapier PM2 GmbH (turpmāk “Propapier”) un kļuva par atbalsta pasākuma labuma guvēju.

| (22) | Vācija norādīja, ka pašlaik Propapier Papiererzeugung GmbH darbojas ar nosaukumu Propapier PM1 GmbH un ka tam pieder visas akcijas uzņēmumā Propapier PM2 GmbH. |
| --- | --- |

(22)

Vācija norādīja, ka pašlaik Propapier Papiererzeugung GmbH darbojas ar nosaukumu Propapier PM1 GmbH un ka tam pieder visas akcijas uzņēmumā Propapier PM2 GmbH.

2.3.   IEGULDĪJUMU PROJEKTS

2.3.1.   PRODUKTI UN TEHNOLOĢIJA

| (23) | Gofrētie iepakojuma materiāli (turpmāk “CCM”), saukti arī par iepakojuma kartonu, ir papīrs, ko izgatavo gofrētā kartona ražošanai. Minētais jēdziens ietver gan aplīmējamo kartonu jeb virsslāni, gan gofrēto slāņpapīru. Virsslānis ir plakans iekšējais vai ārējais slānis, savukārt gofrētais slāņpapīrs ir viļņotais slānis. CCM izgatavo no dabīgajām koka vai otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām. Virsslāņus, kas izgatavoti no koka šķiedrām (turpmāk “jaunšķiedra”), sauc par kraftpapīru, savukārt virsslāņus, kas izgatavoti no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām, sauc par testlaineriem. Gofrēto slāņpapīru, kas izgatavots no jaunšķiedras, sauc par gofrēto SC slāņpapīru, savukārt no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām izgatavoto gofrēto slāņpapīru sauc par gofrēto WB slāņpapīru. Otrreizējā pārstrādē iegūti CCM (RCCM) ietver jebkādus CCM, kas izgatavoti no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām, t. i., testlainerus un gofrēto WB slāņpapīru. Turpmāk 1. attēlā ir shematiski atspoguļoti dažādie CCM veidi.

  1. attēls |
| --- | --- |

(23)

Gofrētie iepakojuma materiāli (turpmāk “CCM”), saukti arī par iepakojuma kartonu, ir papīrs, ko izgatavo gofrētā kartona ražošanai. Minētais jēdziens ietver gan aplīmējamo kartonu jeb virsslāni, gan gofrēto slāņpapīru. Virsslānis ir plakans iekšējais vai ārējais slānis, savukārt gofrētais slāņpapīrs ir viļņotais slānis. CCM izgatavo no dabīgajām koka vai otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām. Virsslāņus, kas izgatavoti no koka šķiedrām (turpmāk “jaunšķiedra”), sauc par kraftpapīru, savukārt virsslāņus, kas izgatavoti no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām, sauc par testlaineriem. Gofrēto slāņpapīru, kas izgatavots no jaunšķiedras, sauc par gofrēto SC slāņpapīru, savukārt no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām izgatavoto gofrēto slāņpapīru sauc par gofrēto WB slāņpapīru. Otrreizējā pārstrādē iegūti CCM (RCCM) ietver jebkādus CCM, kas izgatavoti no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām, t. i., testlainerus un gofrēto WB slāņpapīru. Turpmāk 1. attēlā ir shematiski atspoguļoti dažādie CCM veidi.

1. attēls

| (24) | CCM ir bāzes papīrs gofrētā kartona izgatavošanai, un to iegūst, kombinējot aplīmējamā kartona slāņus ar gofrētā slāņpapīra slāņiem. Tad no gofrētā kartona izgatavo gofrētā kartona kastes, ko izmanto iepakošanai. |
| --- | --- |

(24)

CCM ir bāzes papīrs gofrētā kartona izgatavošanai, un to iegūst, kombinējot aplīmējamā kartona slāņus ar gofrētā slāņpapīra slāņiem. Tad no gofrētā kartona izgatavo gofrētā kartona kastes, ko izmanto iepakošanai.

| (25) | Bija plānots, ka papīrfabrika ražos divu veidu CCM, proti, testlaineru ar masa līdz 150 g/m2 un gofrēto slāņpapīru, ko izgatavo no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām (gofrēto WB slāņpapīru). |
| --- | --- |

(25)

Bija plānots, ka papīrfabrika ražos divu veidu CCM, proti, testlaineru ar masa līdz 150 g/m2 un gofrēto slāņpapīru, ko izgatavo no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām (gofrēto WB slāņpapīru).

| (26) | Saskaņā ar uzņēmējdarbības plānu, kas bija spēkā paziņošanas brīdī, lielu daļu (aptuveni 75 %) CCM, ko saražo atbalstītajā fabrikā, bija jāizlieto Progroup iekšienē tās pakārtotā produkta, t. i., gofrētā kartona, ražošanai. Progroup pārdod gofrēto kartonu tirgū kā gatavu produktu. CCM, ko neizlieto iekšēji, bija plānots pārdot trešām personām. Progroup nebija iesaistīts galapatērētājiem paredzēto gofrētā kartona kastu ražošanā. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar uzņēmējdarbības plānu, kas bija spēkā paziņošanas brīdī, lielu daļu (aptuveni 75 %) CCM, ko saražo atbalstītajā fabrikā, bija jāizlieto Progroup iekšienē tās pakārtotā produkta, t. i., gofrētā kartona, ražošanai. Progroup pārdod gofrēto kartonu tirgū kā gatavu produktu. CCM, ko neizlieto iekšēji, bija plānots pārdot trešām personām. Progroup nebija iesaistīts galapatērētājiem paredzēto gofrētā kartona kastu ražošanā.

| (27) | Papīrfabrikā bija jābūt papīra pārstrādes aprīkojumam, CCM papīra ražošanas iekārtai, ēkai, ko izmanto darbības vajadzībām, rezerves detaļu veikalam, darbnīcām un papīra ruļļu noliktavai. |
| --- | --- |

(27)

Papīrfabrikā bija jābūt papīra pārstrādes aprīkojumam, CCM papīra ražošanas iekārtai, ēkai, ko izmanto darbības vajadzībām, rezerves detaļu veikalam, darbnīcām un papīra ruļļu noliktavai.

| (28) | Spēkstacijā bija plānots ražot papīra ražošanas procesam nepieciešamo tvaiku. Lai efektīvi izmantotu siltuma enerģiju, bija paredzēts, ka spēkstacija ražos arī elektroenerģiju, nodrošinot [< 60] % Propapier nepieciešamās elektroenerģijas. |
| --- | --- |

(28)

Spēkstacijā bija plānots ražot papīra ražošanas procesam nepieciešamo tvaiku. Lai efektīvi izmantotu siltuma enerģiju, bija paredzēts, ka spēkstacija ražos arī elektroenerģiju, nodrošinot [< 60] % Propapier nepieciešamās elektroenerģijas.

2.3.2.   PROJEKTA ĪSTENOŠANA

| (29) | Ieguldījumu projekts tika sākts 2007. gada decembrī, un tas bija jāīsteno līdz 2010. gada vidum. Pilnu CCM ražošanas jaudu 6 15  000 tonnu gadā bija paredzēts pakāpeniski sasniegt līdz 2015. gadam. |
| --- | --- |

(29)

Ieguldījumu projekts tika sākts 2007. gada decembrī, un tas bija jāīsteno līdz 2010. gada vidum. Pilnu CCM ražošanas jaudu 6 15  000 tonnu gadā bija paredzēts pakāpeniski sasniegt līdz 2015. gadam.

2.4.   ATTIECINĀMIE IZDEVUMI

| (30) | Attiecināmās ieguldījumu izmaksas aprēķina, pamatojoties uz izmaksām, kas saistītas ar sākotnējiem ieguldījumiem. Sākotnējā paziņojumā attiecināmie izdevumi, kas aprēķināti saskaņā ar RAP, bija EUR 64 3 8 62  500 nominālvērtībā (EUR 58 6 7 22  900 diskontētajā vērtībā (9)), un tie bija sadalīti atbilstīgi ēkām, iekārtām, aprīkojumam un citām izmaksām. |
| --- | --- |

(30)

Attiecināmās ieguldījumu izmaksas aprēķina, pamatojoties uz izmaksām, kas saistītas ar sākotnējiem ieguldījumiem. Sākotnējā paziņojumā attiecināmie izdevumi, kas aprēķināti saskaņā ar RAP, bija EUR 64 3 8 62  500 nominālvērtībā (EUR 58 6 7 22  900 diskontētajā vērtībā (9)), un tie bija sadalīti atbilstīgi ēkām, iekārtām, aprīkojumam un citām izmaksām.

| (31) | Kategorijā “citas izmaksas” cita starpā bija iekļauts iekštelpu iekārtojums, informācijas tehnoloģijas un programmatūru licences. Vācija apstiprināja, ka programmatūru licences EUR [..] vērtībā tiks izmantotas tikai iestādē, kas saņem atbalstu; tās ir amortizējami aktīvi, tās tiks nopirktas no trešām personām un piecus gadus paliks iestādē, kas saņem atbalstu. |
| --- | --- |

(31)

Kategorijā “citas izmaksas” cita starpā bija iekļauts iekštelpu iekārtojums, informācijas tehnoloģijas un programmatūru licences. Vācija apstiprināja, ka programmatūru licences EUR [..] vērtībā tiks izmantotas tikai iestādē, kas saņem atbalstu; tās ir amortizējami aktīvi, tās tiks nopirktas no trešām personām un piecus gadus paliks iestādē, kas saņem atbalstu.

| (32) | Pēc atceltā lēmuma pieņemšanas Vācija informēja Komisiju, ka, ņemot vērā spēkstacijas izslēgšanu no subsidētā projekta, attiecināmās izmaksas tika attiecīgi samazinātas. Kopējās attiecināmās izmaksas, kas radušās pārveidotajā projektā, ir EUR 38 5 9 44  683 nominālvērtībā, kas atbilst EUR 35 2 9 74  825 diskontētajā vērtībā. |
| --- | --- |

(32)

Pēc atceltā lēmuma pieņemšanas Vācija informēja Komisiju, ka, ņemot vērā spēkstacijas izslēgšanu no subsidētā projekta, attiecināmās izmaksas tika attiecīgi samazinātas. Kopējās attiecināmās izmaksas, kas radušās pārveidotajā projektā, ir EUR 38 5 9 44  683 nominālvērtībā, kas atbilst EUR 35 2 9 74  825 diskontētajā vērtībā.

2.5.   IEGULDĪJUMU FINANSĒJUMS

| (33) | Sākotnējā paziņojumā Vācija norādīja, ka aptuveni 73 % no projekta kopējām izmaksām tiks finansēti no bankas aizdevumiem, par kuriem nepiešķir atbalstu (proti, uz aizdevumiem neattieksies valsts garantija). Vēl 14 % plānots finansēt no pašu resursiem, savukārt atlikušās izmaksas tiks finansētas, izmantojot atbalstu. |
| --- | --- |

(33)

Sākotnējā paziņojumā Vācija norādīja, ka aptuveni 73 % no projekta kopējām izmaksām tiks finansēti no bankas aizdevumiem, par kuriem nepiešķir atbalstu (proti, uz aizdevumiem neattieksies valsts garantija). Vēl 14 % plānots finansēt no pašu resursiem, savukārt atlikušās izmaksas tiks finansētas, izmantojot atbalstu.

| (34) | Vācija apstiprināja, ka pat pēc spēkstacijas ieguldījumu izslēgšanas nosacījums, ka atbalsta saņēmēja pašu ieguldījumam jābūt vairāk nekā 25 % no kopējiem attiecināmajiem izdevumiem, bez jebkāda valsts atbalsta, ir izpildīts. |
| --- | --- |

(34)

Vācija apstiprināja, ka pat pēc spēkstacijas ieguldījumu izslēgšanas nosacījums, ka atbalsta saņēmēja pašu ieguldījumam jābūt vairāk nekā 25 % no kopējiem attiecināmajiem izdevumiem, bez jebkāda valsts atbalsta, ir izpildīts.

2.6.   JURIDISKAIS PAMATS

| (35) | Sākotnējā paziņojumā norādītais atbalsta juridiskais pamats bija šāds:






  a) | Investitionszulagengesetz 2007 vom 15. Juli 2006 in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Februar 2007 (BGBl. 2007 I S. 282) (grupu atbrīvojuma shēma XR 6/2007 (10)); |
| --- | --- | --- |

(35)

Sākotnējā paziņojumā norādītais atbalsta juridiskais pamats bija šāds:

a)

Investitionszulagengesetz 2007 vom 15. Juli 2006 in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Februar 2007 (BGBl. 2007 I S. 282) (grupu atbrīvojuma shēma XR 6/2007 (10));

| b) | Gesetz über die Gemeinschaftsaufgabe “Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” vom 6. Oktober 1969 (BGBl. I S. 1861), zuletzt geändert durch Art. 102 der Verordnung vom 25. November 2003 (BGBl. I S. 2304), in Verbindung mit dem 36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe “Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” (GA) für den Zeitraum 2007 bis 2010 (BT-Drs. 16/5215 vom 27. April 2007) (grupu atbrīvojuma shēma XR 31/2007 (11)); |
| --- | --- |

b)

Gesetz über die Gemeinschaftsaufgabe “Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” vom 6. Oktober 1969 (BGBl. I S. 1861), zuletzt geändert durch Art. 102 der Verordnung vom 25. November 2003 (BGBl. I S. 2304), in Verbindung mit dem 36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe “Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” (GA) für den Zeitraum 2007 bis 2010 (BT-Drs. 16/5215 vom 27. April 2007) (grupu atbrīvojuma shēma XR 31/2007 (11));

| c) | Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung der gewerblichen Wirtschaft im Rahmen der Gemeinschaftsaufgabe “Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” – GA – (GA-G) vom 7. Dezember 2006 (ABl. für Brandenburg Nr. 51 vom 27. Dezember 2006, S. 798); |
| --- | --- |

c)

Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung der gewerblichen Wirtschaft im Rahmen der Gemeinschaftsaufgabe “Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” – GA – (GA-G) vom 7. Dezember 2006 (ABl. für Brandenburg Nr. 51 vom 27. Dezember 2006, S. 798);

| d) | Landeshaushaltsordnung (LHO) vom 21. April 1999 (GVBl. I/99, S. 106) mit den dazugehörigen Verwaltungsvorschriften (VV-LHO). |
| --- | --- |

d)

Landeshaushaltsordnung (LHO) vom 21. April 1999 (GVBl. I/99, S. 106) mit den dazugehörigen Verwaltungsvorschriften (VV-LHO).

| (36) | Pēc atceltā lēmuma pieņemšanas Vācija informēja Komisiju, ka atbalsts tika piešķirts tikai saskaņā ar Investitionszulagengesetz 2007, t. i., saskaņā ar grupu atbrīvojuma shēmu XR 6/2007. |
| --- | --- |

(36)

Pēc atceltā lēmuma pieņemšanas Vācija informēja Komisiju, ka atbalsts tika piešķirts tikai saskaņā ar Investitionszulagengesetz 2007, t. i., saskaņā ar grupu atbrīvojuma shēmu XR 6/2007.

2.7.   ATBALSTA PASĀKUMS

| (37) | Pirms 2007. gada decembrī tika sākts darbs saistībā ar projektu, atbalsta saņēmējs 2007. gada 15. maijā bija pieteicies atbalsta saņemšanai un Vācija Investitionsbank des Landes Brandenburg2007. gada 24. maija vēstulē bija apstiprinājusi, ka, ņemot vērā detalizētas pārbaudes galīgo rezultātu, projektā ir izpildīti atbilstības nosacījumi. |
| --- | --- |

(37)

Pirms 2007. gada decembrī tika sākts darbs saistībā ar projektu, atbalsta saņēmējs 2007. gada 15. maijā bija pieteicies atbalsta saņemšanai un Vācija Investitionsbank des Landes Brandenburg2007. gada 24. maija vēstulē bija apstiprinājusi, ka, ņemot vērā detalizētas pārbaudes galīgo rezultātu, projektā ir izpildīti atbilstības nosacījumi.

| (38) | Vācija ziņoja par kopējo atbalsta summu EUR 8 2 5 09  500 nominālvērtībā, kas atbilst EUR 7 2 1 45  700 diskontētajā vērtībā. Vācija apstiprināja, ka minētais atbalsts netiks skaitīts kopā ar citu atbalstu par tām pašām attiecināmajām izmaksām. |
| --- | --- |

(38)

Vācija ziņoja par kopējo atbalsta summu EUR 8 2 5 09  500 nominālvērtībā, kas atbilst EUR 7 2 1 45  700 diskontētajā vērtībā. Vācija apstiprināja, ka minētais atbalsts netiks skaitīts kopā ar citu atbalstu par tām pašām attiecināmajām izmaksām.

| (39) | Vēlāk Vācija informēja Komisiju, ka par samazināto ieguldījumu projektu Propapier ir izmaksāts atbalsts EUR 5 0 5 59  153 nominālvērtībā, kas atbilst EUR 4 4 1 72  973 diskontētajā vērtībā. Vācija arī norādīja, ka izmaksātais atbalsts pārsniedz atceltajā lēmumā apstiprināto atbalsta intensitāti 12,30 % DBE, kas atbilst EUR 4 3 4 15  903 diskontētajā vērtībā, kura aprēķināta, pamatojoties uz samazinātajām attiecināmajām izmaksām. |
| --- | --- |

(39)

Vēlāk Vācija informēja Komisiju, ka par samazināto ieguldījumu projektu Propapier ir izmaksāts atbalsts EUR 5 0 5 59  153 nominālvērtībā, kas atbilst EUR 4 4 1 72  973 diskontētajā vērtībā. Vācija arī norādīja, ka izmaksātais atbalsts pārsniedz atceltajā lēmumā apstiprināto atbalsta intensitāti 12,30 % DBE, kas atbilst EUR 4 3 4 15  903 diskontētajā vērtībā, kura aprēķināta, pamatojoties uz samazinātajām attiecināmajām izmaksām.

| (40) | Saistībā ar sākotnējo paziņojumu Vācija bija apņēmusies ievērot maksimālo atbalsta intensitāti 12,30 % DBE. Attiecīgi 2014. gada 21. janvāra vēstulē Vācija apstiprināja, ka tā ir saņēmusi no Propapier atmaksu par kopējo summu EUR 1 0 99  539, kas atbilst piešķirtā atbalsta pārsniegtajai summai, ieskaitot procentus. |
| --- | --- |

(40)

Saistībā ar sākotnējo paziņojumu Vācija bija apņēmusies ievērot maksimālo atbalsta intensitāti 12,30 % DBE. Attiecīgi 2014. gada 21. janvāra vēstulē Vācija apstiprināja, ka tā ir saņēmusi no Propapier atmaksu par kopējo summu EUR 1 0 99  539, kas atbilst piešķirtā atbalsta pārsniegtajai summai, ieskaitot procentus.

| (41) | Atbildīgā iestāde, kas piešķīrusi atbalstu, ir Finanzamt Frankfurt (Oder). |
| --- | --- |

(41)

Atbildīgā iestāde, kas piešķīrusi atbalstu, ir Finanzamt Frankfurt (Oder).

2.8.   IEGULDĪJUMS REĢIONĀLAJĀ ATTĪSTĪBĀ

| (42) | Brandenburgas–Ziemeļaustrumu reģions bija reģions ar būtiskiem sociālekonomiskiem trūkumiem, kurā IKP uz vienu iedzīvotāju 2004. gadā bija 76,3 % no vidējā rādītāja ES–27 valstīs (12) un bezdarba līmenis 2005. gadā bija 19,8 %, proti, 220 % no vidējā rādītāja ES–27 valstīs un 178 % no vidējā rādītāja Vācijā. |
| --- | --- |

(42)

Brandenburgas–Ziemeļaustrumu reģions bija reģions ar būtiskiem sociālekonomiskiem trūkumiem, kurā IKP uz vienu iedzīvotāju 2004. gadā bija 76,3 % no vidējā rādītāja ES–27 valstīs (12) un bezdarba līmenis 2005. gadā bija 19,8 %, proti, 220 % no vidējā rādītāja ES–27 valstīs un 178 % no vidējā rādītāja Vācijā.

| (43) | Lai veicinātu reģiona attīstību, Vācija uzskatīja, ka ir jāatbalsta un jāattīsta papīra ražošanas un pārstrādes nozare, kas Brandenburgas–Ziemeļaustrumu reģionā bija jauna potenciāla saimnieciskā darbība. Bija plānots, ka līdz ar papīrfabrikas nodibināšanu, reģionā ieviešot pamattehnoloģiju, tiks iedibināta jauna primārās ražošanas nozare un tiks paplašināta pievienotās vērtības ķēde (gofrēšanas iekārtas, iepakojums utt.). Ieguldot uzlabotā papīrfabrikā, Eizenhitenštate bija arī iecerējusi dažādot savu ekonomisko profilu, paplašinot līdzšinējo vienstruktūras profilu, kas vērsts uz metālrūpniecību. CCM ražošana no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām atbilst Eizenhitenštates plānam izveidot pilsētā otrreizējās pārstrādes nozari. |
| --- | --- |

(43)

Lai veicinātu reģiona attīstību, Vācija uzskatīja, ka ir jāatbalsta un jāattīsta papīra ražošanas un pārstrādes nozare, kas Brandenburgas–Ziemeļaustrumu reģionā bija jauna potenciāla saimnieciskā darbība. Bija plānots, ka līdz ar papīrfabrikas nodibināšanu, reģionā ieviešot pamattehnoloģiju, tiks iedibināta jauna primārās ražošanas nozare un tiks paplašināta pievienotās vērtības ķēde (gofrēšanas iekārtas, iepakojums utt.). Ieguldot uzlabotā papīrfabrikā, Eizenhitenštate bija arī iecerējusi dažādot savu ekonomisko profilu, paplašinot līdzšinējo vienstruktūras profilu, kas vērsts uz metālrūpniecību. CCM ražošana no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām atbilst Eizenhitenštates plānam izveidot pilsētā otrreizējās pārstrādes nozari.

| (44) | Bija paredzēts, ka ieguldījumu projekts, kā tas sākotnēji paziņots, radīs 150 tiešo darba vietu (no tām 36 spēkstacijā) un aptuveni 450 netiešo darba vietu (13). |
| --- | --- |

(44)

Bija paredzēts, ka ieguldījumu projekts, kā tas sākotnēji paziņots, radīs 150 tiešo darba vietu (no tām 36 spēkstacijā) un aptuveni 450 netiešo darba vietu (13).

3.   BAŽAS SAISTĪBĀ AR KONKURENCI UN PAMATOJUMS PROCEDŪRAS SĀKŠANAI

| (45) | Atceltajā lēmumā Komisija secināja, ka RAP 68. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktās robežvērtības nav pārsniegtas. Komisija arī norādīja, ka saskaņā ar RAP 68. punktu tai ir rīcības brīvība sīki pārbaudīt, vai atbalsta radītie ieguvumi ir lielāki nekā konkurences izkropļojumi, tikai tad, ja ir pārsniegta viena no RAP 68. punkta a) vai b) apakšpunktā noteiktajām robežvērtībām. Turklāt Komisija pauda uzskatu, ka tad, ja robežvērtības attiecībā uz tirgus daļu un jaudas palielinājumu nav pārsniegtas un ja maksimālās atbalsta intensitātes koriģēšanai tiek piemērots RAP 67. punktā noteiktais samazināšanas mehānisms, tiek nodrošināts, ka iespējamie konkurences izkropļojumi, ko izraisa atbalsts, joprojām ir proporcionāli attiecībā pret reģionālās attīstības mērķi. Tā arī apgalvoja, ka RAP prasības garantē atbalsta ieguldījumu reģionālajā attīstībā. Pamatojoties uz minēto, Komisija atzina pasākumu par saderīgu ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(45)

Atceltajā lēmumā Komisija secināja, ka RAP 68. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktās robežvērtības nav pārsniegtas. Komisija arī norādīja, ka saskaņā ar RAP 68. punktu tai ir rīcības brīvība sīki pārbaudīt, vai atbalsta radītie ieguvumi ir lielāki nekā konkurences izkropļojumi, tikai tad, ja ir pārsniegta viena no RAP 68. punkta a) vai b) apakšpunktā noteiktajām robežvērtībām. Turklāt Komisija pauda uzskatu, ka tad, ja robežvērtības attiecībā uz tirgus daļu un jaudas palielinājumu nav pārsniegtas un ja maksimālās atbalsta intensitātes koriģēšanai tiek piemērots RAP 67. punktā noteiktais samazināšanas mehānisms, tiek nodrošināts, ka iespējamie konkurences izkropļojumi, ko izraisa atbalsts, joprojām ir proporcionāli attiecībā pret reģionālās attīstības mērķi. Tā arī apgalvoja, ka RAP prasības garantē atbalsta ieguldījumu reģionālajā attīstībā. Pamatojoties uz minēto, Komisija atzina pasākumu par saderīgu ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

| (46) | Vispārējā tiesa spriedumā lietā T-304/08 nosprieda, ka ar to vien, ka pasākums atbilst visiem RAP atbilstības standartkritērijiem, nepietiek, lai pierādītu, ka tam būs pozitīva ietekme uz reģionālo attīstību, un ka no RAP 68. punkta skaidri neizriet, ka oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšana ir izslēgta, ja tirgus daļas un jaudas robežvērtības nav pārsniegtas (14). Vispārējā tiesa arī noteica, ka atceltajā lēmumā veiktie vērtējumi nevarēja paši par sevi ļaut Komisijai novērst visas šaubas par atbalsta pasākuma saderību ar kopējo tirgu, ņemot vērā atkāpi, kas paredzēta LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā, jo šādas atkāpes piemērošana paredz, ka attiecīgā atbalsta radītie ieguvumi ir lielāki nekā tā nelabvēlīgās sekas, lai cik ierobežotas tās nebūtu. Tādējādi Vispārējā tiesa uzsvēra, ka Komisijai ir pienākums sākt oficiālo izmeklēšanu saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu – pat ja RAP 68. punktā noteiktās robežvērtības nav pārsniegtas –, ja tai ir šaubas par atbalsta pozitīvo ietekmi. |
| --- | --- |

(46)

Vispārējā tiesa spriedumā lietā T-304/08 nosprieda, ka ar to vien, ka pasākums atbilst visiem RAP atbilstības standartkritērijiem, nepietiek, lai pierādītu, ka tam būs pozitīva ietekme uz reģionālo attīstību, un ka no RAP 68. punkta skaidri neizriet, ka oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšana ir izslēgta, ja tirgus daļas un jaudas robežvērtības nav pārsniegtas (14). Vispārējā tiesa arī noteica, ka atceltajā lēmumā veiktie vērtējumi nevarēja paši par sevi ļaut Komisijai novērst visas šaubas par atbalsta pasākuma saderību ar kopējo tirgu, ņemot vērā atkāpi, kas paredzēta LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā, jo šādas atkāpes piemērošana paredz, ka attiecīgā atbalsta radītie ieguvumi ir lielāki nekā tā nelabvēlīgās sekas, lai cik ierobežotas tās nebūtu. Tādējādi Vispārējā tiesa uzsvēra, ka Komisijai ir pienākums sākt oficiālo izmeklēšanu saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu – pat ja RAP 68. punktā noteiktās robežvērtības nav pārsniegtas –, ja tai ir šaubas par atbalsta pozitīvo ietekmi.

| (47) | Lēmuma par procedūras sākšanu 118. un 127. apsvērumā Komisija atsaucās uz sūdzības iesniedzēju apgalvojumiem, ka Propapier radītā jauda pārsniedz 5 % konkrētajā tirgū, kas definēts RAP 68. punkta novērtējuma mērķiem, un ka atbalsts Propapier būtiski izkropļo konkurenci nozarē, kurā ir strukturāls jaudas pārpalikums. Kā norādījuši sūdzības iesniedzēji, nozare reaģēja, samazinot jaudu, bet Propapier radītā jauda pastiprinās esošās problēmas nozarē, jo tiks radīta jauna jauda, kas aizstās to papīrfabriku jaudu, kuru ekspluatācija tika pārtraukta, lai atjaunotu konkurences līdzsvaru CCM tirgū. |
| --- | --- |

(47)

Lēmuma par procedūras sākšanu 118. un 127. apsvērumā Komisija atsaucās uz sūdzības iesniedzēju apgalvojumiem, ka Propapier radītā jauda pārsniedz 5 % konkrētajā tirgū, kas definēts RAP 68. punkta novērtējuma mērķiem, un ka atbalsts Propapier būtiski izkropļo konkurenci nozarē, kurā ir strukturāls jaudas pārpalikums. Kā norādījuši sūdzības iesniedzēji, nozare reaģēja, samazinot jaudu, bet Propapier radītā jauda pastiprinās esošās problēmas nozarē, jo tiks radīta jauna jauda, kas aizstās to papīrfabriku jaudu, kuru ekspluatācija tika pārtraukta, lai atjaunotu konkurences līdzsvaru CCM tirgū.

| (48) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas, vai nozarē patiešām ir jaudas pārpalikums un vai šāda situācija saglabātos vai pastiprinātos, ja tiktu piešķirts atbalsts Propapier. Komisija arī aicināja trešās personas iesniegt piezīmes par jautājumu, vai jaudas palielinājuma ietekme, kas jāņem vērā, pārsniedz 5 % no acīmredzamā patēriņa konkrētajā tirgū. Komisija norādīja, ka, pamatojoties uz informāciju, kas tai bija pieejama pirms atceltā lēmuma pieņemšanas, tā nevarēja nešaubīgi apliecināt, ka atbalsta pozitīvā ietekme ir lielāka nekā tā negatīvā ietekme (izrietošie konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm) vai ka RAP 68. punktā noteiktā jaudas radīšanas robežvērtība nav pārsniegta. |
| --- | --- |

(48)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas, vai nozarē patiešām ir jaudas pārpalikums un vai šāda situācija saglabātos vai pastiprinātos, ja tiktu piešķirts atbalsts Propapier. Komisija arī aicināja trešās personas iesniegt piezīmes par jautājumu, vai jaudas palielinājuma ietekme, kas jāņem vērā, pārsniedz 5 % no acīmredzamā patēriņa konkrētajā tirgū. Komisija norādīja, ka, pamatojoties uz informāciju, kas tai bija pieejama pirms atceltā lēmuma pieņemšanas, tā nevarēja nešaubīgi apliecināt, ka atbalsta pozitīvā ietekme ir lielāka nekā tā negatīvā ietekme (izrietošie konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm) vai ka RAP 68. punktā noteiktā jaudas radīšanas robežvērtība nav pārsniegta.

| (49) | Tāpēc Komisija aicināja attiecīgo dalībvalsti un trešās personas iesniegt piezīmes par RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteiktās pārbaudes pareizu piemērošanu. Proti, Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt informāciju, kas ļautu tai secināt, vai konkrētajā tirgū bija strukturāls jaudas pārpalikums attiecīgajā periodā no 2001. gada līdz 2006. gadam, vai paziņotā atbalsta piešķiršanas gadījumā šāda situācija būtu saglabājusies vai pastiprinājusies un vai uzņēmumam Propapier piešķirtā atbalsta pozitīvā ietekme varētu būt lielāka nekā tā negatīvā ietekme, kas izpaužas kā konkurences izkropļojumi vai ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(49)

Tāpēc Komisija aicināja attiecīgo dalībvalsti un trešās personas iesniegt piezīmes par RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteiktās pārbaudes pareizu piemērošanu. Proti, Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt informāciju, kas ļautu tai secināt, vai konkrētajā tirgū bija strukturāls jaudas pārpalikums attiecīgajā periodā no 2001. gada līdz 2006. gadam, vai paziņotā atbalsta piešķiršanas gadījumā šāda situācija būtu saglabājusies vai pastiprinājusies un vai uzņēmumam Propapier piešķirtā atbalsta pozitīvā ietekme varētu būt lielāka nekā tā negatīvā ietekme, kas izpaužas kā konkurences izkropļojumi vai ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm.

4.   SŪDZĪBAS IESNIEDZĒJA SMURFIT KAPPA PIEZĪMES

4.1.   IEPRIEKŠĒJAS PIEZĪMES

| (50) | Smurfit Kappa uzsver, ka nevis tam, bet gan Vācijai ir galvenais pienākums pierādīt, ka Propapier projekts neizraisa nepieņemamus konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(50)

Smurfit Kappa uzsver, ka nevis tam, bet gan Vācijai ir galvenais pienākums pierādīt, ka Propapier projekts neizraisa nepieņemamus konkurences izkropļojumus.

| (51) | Smurfit Kappa uzstāj, ka Vispārējās tiesas spriedums lietā T-304/08 nosaka Komisijai pienākumu novērtēt, vai atbalsta radītie ieguvumi ir lielāki nekā konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm, un piebilst, ka kopš oficiālās izmeklēšanas sākšanas RAP 68. punktā noteiktajām robežvērtībām vairs nav nozīmes. |
| --- | --- |

(51)

Smurfit Kappa uzstāj, ka Vispārējās tiesas spriedums lietā T-304/08 nosaka Komisijai pienākumu novērtēt, vai atbalsta radītie ieguvumi ir lielāki nekā konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm, un piebilst, ka kopš oficiālās izmeklēšanas sākšanas RAP 68. punktā noteiktajām robežvērtībām vairs nav nozīmes.

4.2.   TIRGUS DEFINĪCIJA

| (52) | Smurfit Kappa izsakās par konkrētā produkta tirgus pagaidu definīcijām, ko Komisija noteikusi lēmumā par procedūras sākšanu un kas ir tādas pašas kā atceltajā lēmumā, un atsaucas uz savu 2008. gada 5. augusta prasību Tiesai atcelt sākotnējo valsts atbalsta lēmumu N 582/07 (turpmāk “prasība”), kurā tas apgalvojis, ka minētās definīcijas ir kļūdainas. |
| --- | --- |

(52)

Smurfit Kappa izsakās par konkrētā produkta tirgus pagaidu definīcijām, ko Komisija noteikusi lēmumā par procedūras sākšanu un kas ir tādas pašas kā atceltajā lēmumā, un atsaucas uz savu 2008. gada 5. augusta prasību Tiesai atcelt sākotnējo valsts atbalsta lēmumu N 582/07 (turpmāk “prasība”), kurā tas apgalvojis, ka minētās definīcijas ir kļūdainas.

| (53) | Smurfit Kappa apgalvo, ka testlainera ar masu līdz 150 g/m2 un no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra izgatavota gofrētā slāņpapīra tirgus nepastāv un ka jebkurā gadījumā Propapier nekad nav plānojis, izmantojot savu jauno PM2 papīra ražošanas iekārtu, ražot testlaineru ar masu līdz 150 g/m2, bet ir iecerējis ražot “gofrētā kartona iekšslāni un testlaineru III ar masu 70/110 g/m2, kā arī gofrēto slāņpapīru ar masu 70/130 g/m2” (informācija no paziņojumiem presei) – tas netieši norāda uz to, ka būtu jāapsver pat vēl šaurāks tirgus. Tāpēc Smurfit Kappa aicina Komisiju precīzāk definēt konkrētā produkta tirgus. |
| --- | --- |

(53)

Smurfit Kappa apgalvo, ka testlainera ar masu līdz 150 g/m2 un no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra izgatavota gofrētā slāņpapīra tirgus nepastāv un ka jebkurā gadījumā Propapier nekad nav plānojis, izmantojot savu jauno PM2 papīra ražošanas iekārtu, ražot testlaineru ar masu līdz 150 g/m2, bet ir iecerējis ražot “gofrētā kartona iekšslāni un testlaineru III ar masu 70/110 g/m2, kā arī gofrēto slāņpapīru ar masu 70/130 g/m2” (informācija no paziņojumiem presei) – tas netieši norāda uz to, ka būtu jāapsver pat vēl šaurāks tirgus. Tāpēc Smurfit Kappa aicina Komisiju precīzāk definēt konkrētā produkta tirgus.

4.3.   JAUDAS PALIELINĀJUMA APRĒĶINĀŠANA

| (54) | Smurfit Kappa norāda uz intervijās un paziņojumos presei minēto informāciju, ka jaunā papīrfabrika varēs saražot 6 50  000 tonnu gadā un pat līdz 7 50  000 tonnu gadā, kas ir daudz vairāk nekā Vācijas paziņotā jauda. Tas secina, ka Komisijai nevajadzētu paļauties uz Vācijas norādītajiem skaitļiem, bet būtu jāveic sava izmeklēšana. |
| --- | --- |

(54)

Smurfit Kappa norāda uz intervijās un paziņojumos presei minēto informāciju, ka jaunā papīrfabrika varēs saražot 6 50  000 tonnu gadā un pat līdz 7 50  000 tonnu gadā, kas ir daudz vairāk nekā Vācijas paziņotā jauda. Tas secina, ka Komisijai nevajadzētu paļauties uz Vācijas norādītajiem skaitļiem, bet būtu jāveic sava izmeklēšana.

| (55) | Smurfit Kappa savu argumentu pamato galvenokārt ar tā pasūtīto un 2007. gadā veikto London Economics pētījumu (Ekonomiskā analīze par valsts atbalstu, kas piešķirts Progroup AG
   (15)), kurā norādīts, ka Progroup ražošanas paplašināšanas rezultātā tas kļūs no neto CCM pircēja par neto pārdevēju, sasniedzot 2 50  000 tonnu gadā. Ņemot vērā, ka jaunās PM2 papīrfabrikas kopējā jauda būs 6 50  000 tonnu gadā (šādu skaitli norādīja Smurfit Kappa), uzņēmumam vajadzīgās trešo personu veiktās CCM piegādes samazināsies par 4 00  000 tonnu gadā. Smurfit Kappa secina, ka tādējādi visas 6 50  000 tonnas gadā būtu jāattiecina uz atvērtā tirgus (t. i., tirgus, kurā pārdod tikai trešām personām, neskaitot iekšējās piegādes) datiem. |
| --- | --- |

(55)

Smurfit Kappa savu argumentu pamato galvenokārt ar tā pasūtīto un 2007. gadā veikto London Economics pētījumu (Ekonomiskā analīze par valsts atbalstu, kas piešķirts Progroup AG
   (15)), kurā norādīts, ka Progroup ražošanas paplašināšanas rezultātā tas kļūs no neto CCM pircēja par neto pārdevēju, sasniedzot 2 50  000 tonnu gadā. Ņemot vērā, ka jaunās PM2 papīrfabrikas kopējā jauda būs 6 50  000 tonnu gadā (šādu skaitli norādīja Smurfit Kappa), uzņēmumam vajadzīgās trešo personu veiktās CCM piegādes samazināsies par 4 00  000 tonnu gadā. Smurfit Kappa secina, ka tādējādi visas 6 50  000 tonnas gadā būtu jāattiecina uz atvērtā tirgus (t. i., tirgus, kurā pārdod tikai trešām personām, neskaitot iekšējās piegādes) datiem.

| (56) | Smurfit Kappa apgalvo, ka būtu jāņem vērā tā sauktā “izstumšanas ietekme” (jēdziens, kas paskaidrots London Economics pētījumā) – kā norāda Smurfit Kappa, CCM produkcija, kas jāizmanto grupas iekšienē, galu galā izspiedīs citu ražotāju pārdoto produkciju atvērtajā tirgū, t. i., Progroup vairs nepirks konkrēto CCM produkciju atvērtajā tirgū. Tāpēc reālais jaudas palielinājums ir vienāds ar jauno Propapier pārdoto produkciju atvērtajā tirgū, kam pieskaitīta citu ražotāju “atbrīvotā” pārdotā produkcija. Faktiski tā visa ir kopējā jaunā ražošanas jauda, kā norāda Smurfit Kappa. |
| --- | --- |

(56)

Smurfit Kappa apgalvo, ka būtu jāņem vērā tā sauktā “izstumšanas ietekme” (jēdziens, kas paskaidrots London Economics pētījumā) – kā norāda Smurfit Kappa, CCM produkcija, kas jāizmanto grupas iekšienē, galu galā izspiedīs citu ražotāju pārdoto produkciju atvērtajā tirgū, t. i., Progroup vairs nepirks konkrēto CCM produkciju atvērtajā tirgū. Tāpēc reālais jaudas palielinājums ir vienāds ar jauno Propapier pārdoto produkciju atvērtajā tirgū, kam pieskaitīta citu ražotāju “atbrīvotā” pārdotā produkcija. Faktiski tā visa ir kopējā jaunā ražošanas jauda, kā norāda Smurfit Kappa.

| (57) | Smurfit Kappa iesniedz ar 2008. gada 30. jūniju datētu Excel tabulu, kura pievienota prasībai kā A.10. pielikums un kurā izmantoti daži skaitļi, kas ņemti no Henry Poole Consulting 2007. gada ziņojuma (16). Minētajā tabulā ir norādīts Progroup pieprasījums 2 40  000 tonnu gadā otrreizējā pārstrādē iegūto CCM tirgū 2008. gadā un ir ietverta pēcieguldījumu prognoze par 2010. gadu, kas paredz, ka Propapier tirgū pārdos 2 85  000 tonnu otrreizējā pārstrādē iegūtas CCM produkcijas gadā. Smurfit Kappa apgalvo, ka summa, ko veido abi minētie lielumi (5 25  000 tonnu gadā, t. i., 2 85  000 tonnu gadā, kas netiks izlietoti grupas iekšienē, plus 2 40  000 tonnu gadā, ko Progroup vairs nepirks atvērtajā tirgū), ir vienāda ar subsidēto ieguldījumu kopējo ietekmi atvērtajā CCM tirgū un būtu jāizmanto jaudas palielinājuma aprēķināšanai saskaņā ar RAP 68. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(57)

Smurfit Kappa iesniedz ar 2008. gada 30. jūniju datētu Excel tabulu, kura pievienota prasībai kā A.10. pielikums un kurā izmantoti daži skaitļi, kas ņemti no Henry Poole Consulting 2007. gada ziņojuma (16). Minētajā tabulā ir norādīts Progroup pieprasījums 2 40  000 tonnu gadā otrreizējā pārstrādē iegūto CCM tirgū 2008. gadā un ir ietverta pēcieguldījumu prognoze par 2010. gadu, kas paredz, ka Propapier tirgū pārdos 2 85  000 tonnu otrreizējā pārstrādē iegūtas CCM produkcijas gadā. Smurfit Kappa apgalvo, ka summa, ko veido abi minētie lielumi (5 25  000 tonnu gadā, t. i., 2 85  000 tonnu gadā, kas netiks izlietoti grupas iekšienē, plus 2 40  000 tonnu gadā, ko Progroup vairs nepirks atvērtajā tirgū), ir vienāda ar subsidēto ieguldījumu kopējo ietekmi atvērtajā CCM tirgū un būtu jāizmanto jaudas palielinājuma aprēķināšanai saskaņā ar RAP 68. punkta b) apakšpunktu.

| (58) | Smurfit Kappa arī nepiekrīt par Propapier norādītajiem 1 50  000 tonnu gadā attiecībā uz CCM jaudas palielinājumu atvērtajā tirgū. Tas apgalvo, ka jaunā gofrētā kartona fabrika, ko Progroup plāno uzbūvēt Strikovā (Stryków) (Polijā), izmantos tikai aptuveni 1 00  000 tonnu otrreizējā pārstrādē iegūta papīra gadā. Pat atskaitot šo papildu pieprasījumu (no 6 50  000 tonnu gadā), kopējā jauda joprojām būtu 5 50  000 tonnu gadā. |
| --- | --- |

(58)

Smurfit Kappa arī nepiekrīt par Propapier norādītajiem 1 50  000 tonnu gadā attiecībā uz CCM jaudas palielinājumu atvērtajā tirgū. Tas apgalvo, ka jaunā gofrētā kartona fabrika, ko Progroup plāno uzbūvēt Strikovā (Stryków) (Polijā), izmantos tikai aptuveni 1 00  000 tonnu otrreizējā pārstrādē iegūta papīra gadā. Pat atskaitot šo papildu pieprasījumu (no 6 50  000 tonnu gadā), kopējā jauda joprojām būtu 5 50  000 tonnu gadā.

| (59) | Pamatojoties uz minēto, Smurfit Kappa secina, ka subsidēto Propapier ieguldījumu radītais jaudas palielinājums pārsniegs RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteikto 5 % robežvērtību (vērtējot pēc 2006. gada skaitļiem attiecībā uz atvērto CCM tirgu). |
| --- | --- |

(59)

Pamatojoties uz minēto, Smurfit Kappa secina, ka subsidēto Propapier ieguldījumu radītais jaudas palielinājums pārsniegs RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteikto 5 % robežvērtību (vērtējot pēc 2006. gada skaitļiem attiecībā uz atvērto CCM tirgu).

4.4.   JAUDAS PĀRPALIKUMS

| (60) | Smurfit Kappa apgalvo, ka attiecīgajā periodā no 2001. gada līdz 2006. gadam CCM tirgū bija strukturāls jaudas pārpalikums. Tas norāda, ka tirgum bija raksturīgs atbilstoša pieprasījuma pieauguma trūkums, savukārt jaunu jaudu veicināja galvenokārt valsts atbalsts, kas vēl vairāk palielināja jaudas pārpalikumu. Tādējādi citi papīra ražotāji bija spiesti slēgt papīrfabrikas (Smurfit Kappa pārtrauca 14 papīra ražošanas iekārtu ekspluatāciju laikposmā no 2001. gada līdz 2008. gadam), lai saglabātu konkurētspēju. Smurfit Kappa atsaucas uz London Economics pētījumu, kurā norādīts, ka jauna jauda, jo īpaši valsts atbalstītā, radīs nopietnas kaitējošas sekas attiecībā uz konkurenci. Pētījumā ir pieminētas būtiskas grūtības Eiropas CCM tirgū 2002.–2006. gadā un ir norādīts uz nopietnām jaudas pārpalikuma problēmām attiecīgajā nozarē. Skaitļu pamatā ir Groupement Ondulé un Smurfit Kappa iesniegtie dati, un tie liecina, ka attiecībā uz 2003.–2005. gadu jaudas izmantojuma līmenis ir mazāks par 90 %. Attiecībā uz 2006. un 2007. gadu minētais līmenis pārsniedz 90 %, tomēr pētījumā attiecībā uz šiem gadiem ir arī minēti alternatīvi rādītāji, kas ir zemāki par 90 % un kas “būtu dominējuši, ja nebūtu jaudas samazinājuma”. |
| --- | --- |

(60)

Smurfit Kappa apgalvo, ka attiecīgajā periodā no 2001. gada līdz 2006. gadam CCM tirgū bija strukturāls jaudas pārpalikums. Tas norāda, ka tirgum bija raksturīgs atbilstoša pieprasījuma pieauguma trūkums, savukārt jaunu jaudu veicināja galvenokārt valsts atbalsts, kas vēl vairāk palielināja jaudas pārpalikumu. Tādējādi citi papīra ražotāji bija spiesti slēgt papīrfabrikas (Smurfit Kappa pārtrauca 14 papīra ražošanas iekārtu ekspluatāciju laikposmā no 2001. gada līdz 2008. gadam), lai saglabātu konkurētspēju. Smurfit Kappa atsaucas uz London Economics pētījumu, kurā norādīts, ka jauna jauda, jo īpaši valsts atbalstītā, radīs nopietnas kaitējošas sekas attiecībā uz konkurenci. Pētījumā ir pieminētas būtiskas grūtības Eiropas CCM tirgū 2002.–2006. gadā un ir norādīts uz nopietnām jaudas pārpalikuma problēmām attiecīgajā nozarē. Skaitļu pamatā ir Groupement Ondulé un Smurfit Kappa iesniegtie dati, un tie liecina, ka attiecībā uz 2003.–2005. gadu jaudas izmantojuma līmenis ir mazāks par 90 %. Attiecībā uz 2006. un 2007. gadu minētais līmenis pārsniedz 90 %, tomēr pētījumā attiecībā uz šiem gadiem ir arī minēti alternatīvi rādītāji, kas ir zemāki par 90 % un kas “būtu dominējuši, ja nebūtu jaudas samazinājuma”.

4.5.   IEGULDĪJUMS REĢIONĀLAJĀ ATTĪSTĪBĀ UN POZITĪVĀS UN NEGATĪVĀS IETEKMES SALĪDZINĀJUMS

| (61) | Attiecībā uz atbalsta pozitīvās un negatīvās ietekmes salīdzinājumu, lai novērtētu konkurences izkropļojumus tirgū, kam raksturīgs strukturāls jaudas pārpalikums, Smurfit Kappa norāda, ka citur uzbūvētas un uz attiecīgo reģionu transportētas papīra ražošanas iekārtas uzstādīšana pati par sevi nesniedz ieguldījumu reģiona tehnoloģiju attīstībā. Tas piebilst, ka, izņemot spēkstaciju un notekūdeņu attīrīšanas iekārtu, kas abas ir Propapier projekta daļa, projekts nepiesaista papildu ieguldījumu reģionam un ka, sagrupējot papīrfabrikas kopās, efektivitātes palielināšanās nav paredzama. Nav paredzama pievienotās vērtības ķēdes paplašināšanās, jo, piemēram, reģionā nav gofrētā kartona pircēju, un tādējādi nav iemesla ierīkot papildu gofrēšanas iekārtu. |
| --- | --- |

(61)

Attiecībā uz atbalsta pozitīvās un negatīvās ietekmes salīdzinājumu, lai novērtētu konkurences izkropļojumus tirgū, kam raksturīgs strukturāls jaudas pārpalikums, Smurfit Kappa norāda, ka citur uzbūvētas un uz attiecīgo reģionu transportētas papīra ražošanas iekārtas uzstādīšana pati par sevi nesniedz ieguldījumu reģiona tehnoloģiju attīstībā. Tas piebilst, ka, izņemot spēkstaciju un notekūdeņu attīrīšanas iekārtu, kas abas ir Propapier projekta daļa, projekts nepiesaista papildu ieguldījumu reģionam un ka, sagrupējot papīrfabrikas kopās, efektivitātes palielināšanās nav paredzama. Nav paredzama pievienotās vērtības ķēdes paplašināšanās, jo, piemēram, reģionā nav gofrētā kartona pircēju, un tādējādi nav iemesla ierīkot papildu gofrēšanas iekārtu.

| (62) | Smurfit Kappa arī piebilst, ka jau 2007. gadā varēja paredzēt, ka neatkarīgi no Propapier ieguldījumu radīto darba vietu skaita un kvalitātes citur zaudēto darba vietu skaits būs lielāks. |
| --- | --- |

(62)

Smurfit Kappa arī piebilst, ka jau 2007. gadā varēja paredzēt, ka neatkarīgi no Propapier ieguldījumu radīto darba vietu skaita un kvalitātes citur zaudēto darba vietu skaits būs lielāks.

| (63) | Pamatojoties uz skaitļiem, kas norādīti lēmumā par procedūras sākšanu, Smurfit Kappa lēš, ka atbalsta apmērs ir aptuveni EUR 3 50  000 uz katru radīto tiešo darba vietu. Tas apšauba, vai darba vietas reģionā tiek radītas pastāvīgi un vai tās var raksturot kā augstas kvalitātes darba vietas. Tas arī apšauba, vai minētās darba vietas rada reālu ieguvumu reģionam, jo daļa Propapier darbinieku regulāri braukā no/uz citiem reģioniem. Smurfit Kappa nav skaidrs, vai tas, ka daļa galveno ražošanas darbinieku ir no Propapier papīrfabrikas Burgā (Saksijā-Anhaltē), rada tāda veida ieguvumu, kas pamato subsīdijas. |
| --- | --- |

(63)

Pamatojoties uz skaitļiem, kas norādīti lēmumā par procedūras sākšanu, Smurfit Kappa lēš, ka atbalsta apmērs ir aptuveni EUR 3 50  000 uz katru radīto tiešo darba vietu. Tas apšauba, vai darba vietas reģionā tiek radītas pastāvīgi un vai tās var raksturot kā augstas kvalitātes darba vietas. Tas arī apšauba, vai minētās darba vietas rada reālu ieguvumu reģionam, jo daļa Propapier darbinieku regulāri braukā no/uz citiem reģioniem. Smurfit Kappa nav skaidrs, vai tas, ka daļa galveno ražošanas darbinieku ir no Propapier papīrfabrikas Burgā (Saksijā-Anhaltē), rada tāda veida ieguvumu, kas pamato subsīdijas.

| (64) | Attiecībā uz 529 netiešajām darba vietām Smurfit Kappa citē Propapier 2010. gada valdes locekli, kurš izteicies, ka tiek radītas tikai 329 netiešās darba vietas un ka (tikai) nedaudz vairāk kā 60 % darbinieku ir no minētā reģiona. Smurfit Kappa uzskata, ka, lai pienācīgi novērtētu reģionālo ietekmi, ir vajadzīga sīkāka informācija (piemēram, vai ir ietvertas tehniskās apkopes darba vietas vai darba vietas infrastruktūras projektos, vai netiešās darba vietas ir pastāvīgas darba vietas), un tas aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt šo jautājumu. |
| --- | --- |

(64)

Attiecībā uz 529 netiešajām darba vietām Smurfit Kappa citē Propapier 2010. gada valdes locekli, kurš izteicies, ka tiek radītas tikai 329 netiešās darba vietas un ka (tikai) nedaudz vairāk kā 60 % darbinieku ir no minētā reģiona. Smurfit Kappa uzskata, ka, lai pienācīgi novērtētu reģionālo ietekmi, ir vajadzīga sīkāka informācija (piemēram, vai ir ietvertas tehniskās apkopes darba vietas vai darba vietas infrastruktūras projektos, vai netiešās darba vietas ir pastāvīgas darba vietas), un tas aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt šo jautājumu.

4.6.   INFRASTRUKTŪRAS ATBALSTS PROPAPIER

| (65) | Smurfit Kappa atsaucas uz Komisijas atsevišķo lēmumu sākt oficiālu izmeklēšanu par infrastruktūras atbalstu Propapier (valsts atbalsta lieta SA.36147). Tas uzskata, ka finansējums notekūdeņu attīrīšanas iekārtai ir ieguldījumu atbalsts, ko nevar vērtēt atsevišķi no atbalsta, uz kuru attiecas lēmums par procedūras sākšanu lietā SA.23827, un ka Komisijai būtu jānovērtē abi pasākumi atbilstoši vienai un tai pašai procedūrai vai arī jāpaskaidro, kāpēc tos nevar uzskatīt par daļu no viena un tā paša projekta. |
| --- | --- |

(65)

Smurfit Kappa atsaucas uz Komisijas atsevišķo lēmumu sākt oficiālu izmeklēšanu par infrastruktūras atbalstu Propapier (valsts atbalsta lieta SA.36147). Tas uzskata, ka finansējums notekūdeņu attīrīšanas iekārtai ir ieguldījumu atbalsts, ko nevar vērtēt atsevišķi no atbalsta, uz kuru attiecas lēmums par procedūras sākšanu lietā SA.23827, un ka Komisijai būtu jānovērtē abi pasākumi atbilstoši vienai un tai pašai procedūrai vai arī jāpaskaidro, kāpēc tos nevar uzskatīt par daļu no viena un tā paša projekta.

5.   VĀCIJAS PIEZĪMES

5.1.   IEPRIEKŠĒJAS PIEZĪMES

| (66) | Vācija uzskata, ka pēc lēmuma N 582/07 atcelšanas Komisijai nevajadzēja sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu, bet vajadzēja pieņemt lēmumu pirmstiesas izmeklēšanas procesā saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (17) 4. panta 3. punktu. Tā uzsver, ka Vispārējās tiesas spriedums lietā T-304/08 neparedzēja, ka Komisijai jāsāk oficiālā izmeklēšanas procedūra. Tai nav saprotams, kāpēc Komisija bez jauniem faktiem tagad pauž šaubas par to, vai CCM tirgū bija jaudas pārpalikums pirms 2008. gada, ja tā atceltajā lēmumā ir nepārprotami secinājusi, ka tirgū nebija jaudas pārpalikuma un ka RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteiktā 5 % robežvērtība nebija pārsniegta, un ir aizstāvējusi šādu nostāju arī Vispārējā tiesā. |
| --- | --- |

(66)

Vācija uzskata, ka pēc lēmuma N 582/07 atcelšanas Komisijai nevajadzēja sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu, bet vajadzēja pieņemt lēmumu pirmstiesas izmeklēšanas procesā saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (17) 4. panta 3. punktu. Tā uzsver, ka Vispārējās tiesas spriedums lietā T-304/08 neparedzēja, ka Komisijai jāsāk oficiālā izmeklēšanas procedūra. Tai nav saprotams, kāpēc Komisija bez jauniem faktiem tagad pauž šaubas par to, vai CCM tirgū bija jaudas pārpalikums pirms 2008. gada, ja tā atceltajā lēmumā ir nepārprotami secinājusi, ka tirgū nebija jaudas pārpalikuma un ka RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteiktā 5 % robežvērtība nebija pārsniegta, un ir aizstāvējusi šādu nostāju arī Vispārējā tiesā.

| (67) | Vācija norāda, ka tas vien, ka ir iesniegta sūdzība, nerada Komisijai “nopietnas grūtības” noteikt, vai atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, un ka procedūras izvēle nebūtu jānosaka trešai personai. Tā apgalvo, ka šo secinājumu apstiprina fakts, ka pēc ieguldījumiem atbalsta saņēmējam vairs nav tādas ietekmes uz konkurenci (jo tam nav lielākas tirgus daļas) kā pirms ieguldījumiem. Tā piebilst, ka faktiski papīrfabrika bija paredzēta, lai apmierinātu galvenokārt Progroup iekšējo papildu pieprasījumu pēc CCM. |
| --- | --- |

(67)

Vācija norāda, ka tas vien, ka ir iesniegta sūdzība, nerada Komisijai “nopietnas grūtības” noteikt, vai atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, un ka procedūras izvēle nebūtu jānosaka trešai personai. Tā apgalvo, ka šo secinājumu apstiprina fakts, ka pēc ieguldījumiem atbalsta saņēmējam vairs nav tādas ietekmes uz konkurenci (jo tam nav lielākas tirgus daļas) kā pirms ieguldījumiem. Tā piebilst, ka faktiski papīrfabrika bija paredzēta, lai apmierinātu galvenokārt Progroup iekšējo papildu pieprasījumu pēc CCM.

| (68) | Vācija arī piebilst, ka gadījumā, ja Komisija nolemj veikt padziļinātu novērtējumu, tai kā svarīgs rādītājs, kas apliecina, ka atbalstam ir ierobežota ietekme uz konkurenci, būtu jāņem vērā fakts, ka RAP 68. punktā noteiktās robežvērtības nav pārsniegtas. |
| --- | --- |

(68)

Vācija arī piebilst, ka gadījumā, ja Komisija nolemj veikt padziļinātu novērtējumu, tai kā svarīgs rādītājs, kas apliecina, ka atbalstam ir ierobežota ietekme uz konkurenci, būtu jāņem vērā fakts, ka RAP 68. punktā noteiktās robežvērtības nav pārsniegtas.

| (69) | Vācija iesniedza dažādus pētījumus:






  a) | 2013. gada ekonomisko analīzi par ieguldījumu atbalstu Progroup
   (18) (turpmāk “ECA ziņojums”), kuras veikšanu pasūtīja Progroup, lai to izmantotu valsts atbalsta lietā SA.23827. Ziņojuma pamatā ir Pöyry Management Consulting Oy (Pöyry) sniegtā informācija; |
| --- | --- | --- |

(69)

Vācija iesniedza dažādus pētījumus:

a)

2013. gada ekonomisko analīzi par ieguldījumu atbalstu Progroup
   (18) (turpmāk “ECA ziņojums”), kuras veikšanu pasūtīja Progroup, lai to izmantotu valsts atbalsta lietā SA.23827. Ziņojuma pamatā ir Pöyry Management Consulting Oy (Pöyry) sniegtā informācija;

| b) | 2013. gada ziņojumu, ko sagatavoja Roland Berger Strategy Consultants
   (19) (turpmāk “Roland Berger ziņojums”) pēc Progroup pieprasījuma. Ziņojumā ir ietverts Eizenhitenštates kā izvēlētās ieguldījumu vietas un alternatīvas vietas, proti, [..], ex post salīdzinājums; |
| --- | --- |

b)

2013. gada ziņojumu, ko sagatavoja Roland Berger Strategy Consultants
   (19) (turpmāk “Roland Berger ziņojums”) pēc Progroup pieprasījuma. Ziņojumā ir ietverts Eizenhitenštates kā izvēlētās ieguldījumu vietas un alternatīvas vietas, proti, [..], ex post salīdzinājums;

| c) | Deutsche Bank Research sagatavotu 2007. gada analītisko ziņojumu par Smurfit Kappa
   (20) (turpmāk “Deutsche Bank pētījums”). |
| --- | --- |

c)

Deutsche Bank Research sagatavotu 2007. gada analītisko ziņojumu par Smurfit Kappa
   (20) (turpmāk “Deutsche Bank pētījums”).

| (70) | Vācija arī iesniedza lietas T-304/08 procesa dalībnieku paskaidrojumu un pielikumu kopijas. |
| --- | --- |

(70)

Vācija arī iesniedza lietas T-304/08 procesa dalībnieku paskaidrojumu un pielikumu kopijas.

5.2.   TIRGUS DEFINĪCIJA

5.2.1.   KONKRĒTAIS CCM TIRGUS – ATVĒRTAIS TIRGUS ATTIECĪBĀ PRET VISPĀRĒJO TIRGU

| (71) | Vācija apstrīd Smurfit Kappa piezīmes, norādot, ka, lai gan PM2 iekārta ir optimizēta, lai ražotu produktus ar masu no 70 g/m2 līdz 130 g/m2, to var viegli pielāgot lielākas vai mazākas masas produktu ražošanai. PM2 iekārta tehniski var ražot produktus ar masu līdz 150 g/m2. Propapier ir arī komerciāli ieinteresēts ražot produktus ar lielāku masu, kad palielināsies to tirgus cena. Vācija piebilst, ka Smurfit Kappa argumentācija ir pretrunā Komisijas iedibinātajai lēmumu pieņemšanas praksei (uz Smurfit Kappa specifikācijām nevar attiecināt pat vismazākos tirgus segmentus, ko Komisija ir izmantojusi tirgus definēšanai līdzīgās lietās). |
| --- | --- |

(71)

Vācija apstrīd Smurfit Kappa piezīmes, norādot, ka, lai gan PM2 iekārta ir optimizēta, lai ražotu produktus ar masu no 70 g/m2 līdz 130 g/m2, to var viegli pielāgot lielākas vai mazākas masas produktu ražošanai. PM2 iekārta tehniski var ražot produktus ar masu līdz 150 g/m2. Propapier ir arī komerciāli ieinteresēts ražot produktus ar lielāku masu, kad palielināsies to tirgus cena. Vācija piebilst, ka Smurfit Kappa argumentācija ir pretrunā Komisijas iedibinātajai lēmumu pieņemšanas praksei (uz Smurfit Kappa specifikācijām nevar attiecināt pat vismazākos tirgus segmentus, ko Komisija ir izmantojusi tirgus definēšanai līdzīgās lietās).

| (72) | Savās piezīmēs Vācija arī apgalvo, ka nav būtiski nošķirt atvērto un vispārējo tirgu. Atvērtais tirgus nav konkrētā produkta tirgus, bet ir daļa no vispārējā CCM tirgus. Vācija apgalvo, ka nav neatkarīgu statistikas datu par atvērto tirgu un ka subsidēto ieguldījumu ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību var novērtēt, tikai pamatojoties uz vispārējo tirgu. |
| --- | --- |

(72)

Savās piezīmēs Vācija arī apgalvo, ka nav būtiski nošķirt atvērto un vispārējo tirgu. Atvērtais tirgus nav konkrētā produkta tirgus, bet ir daļa no vispārējā CCM tirgus. Vācija apgalvo, ka nav neatkarīgu statistikas datu par atvērto tirgu un ka subsidēto ieguldījumu ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību var novērtēt, tikai pamatojoties uz vispārējo tirgu.

| (73) | Vācija arī apgalvo, ka vertikāli integrētās grupās izmantoto CCM nošķiršana no CCM, ko piegādā atvērtajam tirgum, ir mākslīga un patvaļīga. Papīrs, ko ražo vertikāli integrētās grupās, un papīrs, ko piegādā atvērtajā tirgū, ir gandrīz pilnīgi savstarpēji aizvietojami (viens un tas pats pamatmateriāls un vienas un tās pašas produkta īpašības). Vertikāli integrēti ražotāji produktus pārdod gan piedāvājuma, gan pieprasījuma tirgū (tas izraisa cenas un pieprasījuma/piedāvājuma izmaiņas vispārējā tirgū un pievienotās vērtības ķēdē), tāpēc nav neatkarīga atvērtā tirgus. Pastāv zināma saikne starp CCM, ko izmanto uz vietas, un CCM, ko piegādā atvērtajā tirgū, – vertikāli integrēti ražotāji arī piegādā CCM tieši konkurentu gofrētā kartona fabrikām, un tie pērk CCM no citu konkurentu fabrikām, lai optimizētu savu ražošanu un loģistiku. Kā norāda Vācija, šādos optimizācijas darījumos iesaistītie daudzumi būtu jāattiecina uz atvērto CCM tirgu, ja vispār tiek veikts nošķīrums. |
| --- | --- |

(73)

Vācija arī apgalvo, ka vertikāli integrētās grupās izmantoto CCM nošķiršana no CCM, ko piegādā atvērtajam tirgum, ir mākslīga un patvaļīga. Papīrs, ko ražo vertikāli integrētās grupās, un papīrs, ko piegādā atvērtajā tirgū, ir gandrīz pilnīgi savstarpēji aizvietojami (viens un tas pats pamatmateriāls un vienas un tās pašas produkta īpašības). Vertikāli integrēti ražotāji produktus pārdod gan piedāvājuma, gan pieprasījuma tirgū (tas izraisa cenas un pieprasījuma/piedāvājuma izmaiņas vispārējā tirgū un pievienotās vērtības ķēdē), tāpēc nav neatkarīga atvērtā tirgus. Pastāv zināma saikne starp CCM, ko izmanto uz vietas, un CCM, ko piegādā atvērtajā tirgū, – vertikāli integrēti ražotāji arī piegādā CCM tieši konkurentu gofrētā kartona fabrikām, un tie pērk CCM no citu konkurentu fabrikām, lai optimizētu savu ražošanu un loģistiku. Kā norāda Vācija, šādos optimizācijas darījumos iesaistītie daudzumi būtu jāattiecina uz atvērto CCM tirgu, ja vispār tiek veikts nošķīrums.

| (74) | Vācija arī apgalvo, ka pastāv vienots CCM tirgus, kas ietver CCM uz otrreizējā pārstrādē iegūtu šķiedru un jaunšķiedras bāzes, neatkarīgi no CCM svara. Testlaineri un gofrētais slāņpapīrs uz otrreizējā pārstrādē iegūta papīra bāzes, no vienas puses, un kraftpapīrs un CCM uz jaunšķiedras bāzes, no otras puses, ir savstarpēji aizvietojami gan piedāvājuma, gan pieprasījuma ziņā. Gandrīz visas papīrfabrikas tehniski var ražot CCM gan no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām, gan no jaunšķiedras, izmantojot vienas un tās pašas iekārtas. Lai Eizenhitenštates fabrika varētu izmantot jaunšķiedru, pietiktu ar vienreizēju ieguldījumu EUR [..] miljonu apmērā, kas ir mazāk nekā [..] % no kopējiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(74)

Vācija arī apgalvo, ka pastāv vienots CCM tirgus, kas ietver CCM uz otrreizējā pārstrādē iegūtu šķiedru un jaunšķiedras bāzes, neatkarīgi no CCM svara. Testlaineri un gofrētais slāņpapīrs uz otrreizējā pārstrādē iegūta papīra bāzes, no vienas puses, un kraftpapīrs un CCM uz jaunšķiedras bāzes, no otras puses, ir savstarpēji aizvietojami gan piedāvājuma, gan pieprasījuma ziņā. Gandrīz visas papīrfabrikas tehniski var ražot CCM gan no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām, gan no jaunšķiedras, izmantojot vienas un tās pašas iekārtas. Lai Eizenhitenštates fabrika varētu izmantot jaunšķiedru, pietiktu ar vienreizēju ieguldījumu EUR [..] miljonu apmērā, kas ir mazāk nekā [..] % no kopējiem ieguldījumiem.

| (75) | Ražotāji arī pārorientē ražošanu uz produktiem ar mazāku vai lielāku masu, kad samazinās cenas noteiktas masas produktiem; tādos gadījumos aizvietošanas ķēdēs notiek cenu un daudzuma korekcijas. No pieprasījuma viedokļa, ja ir ievērojamas cenu atšķirības starp smagākiem un vieglākiem CCM, pircēji (iepakojuma ražotāji) var aizvietot papīru, kam ir lielāka masa, ar vairākiem lētāka un vieglāka papīra slāņiem. |
| --- | --- |

(75)

Ražotāji arī pārorientē ražošanu uz produktiem ar mazāku vai lielāku masu, kad samazinās cenas noteiktas masas produktiem; tādos gadījumos aizvietošanas ķēdēs notiek cenu un daudzuma korekcijas. No pieprasījuma viedokļa, ja ir ievērojamas cenu atšķirības starp smagākiem un vieglākiem CCM, pircēji (iepakojuma ražotāji) var aizvietot papīru, kam ir lielāka masa, ar vairākiem lētāka un vieglāka papīra slāņiem.

| (76) | Turklāt testlaineri un gofrētais slāņpapīrs ir pilnīgi aizvietojami no piedāvājuma viedokļa – iekārtas var ražot abus un ir ātri pielāgojamas viena vai otra ražošanai. |
| --- | --- |

(76)

Turklāt testlaineri un gofrētais slāņpapīrs ir pilnīgi aizvietojami no piedāvājuma viedokļa – iekārtas var ražot abus un ir ātri pielāgojamas viena vai otra ražošanai.

| (77) | Attiecībā uz konkrēto ģeogrāfisko tirgu Vācija apgalvo, ka vairākas pazīmes liecina, ka tas pārsniedz EEZ robežas. Lielus CCM daudzumus importē EEZ, piemēram, no Ķīnas, un eksportē no EEZ, piemēram, uz Āfriku, Tuvajiem Austrumiem, Āziju un Turciju (5 85  000 tonnu 2005. gadā). 2007. gadā aptuveni [..] % CCM, ko nopirka Progroup, bija importēti no valstīm ārpus EEZ ([..] tonnu no [..]). |
| --- | --- |

(77)

Attiecībā uz konkrēto ģeogrāfisko tirgu Vācija apgalvo, ka vairākas pazīmes liecina, ka tas pārsniedz EEZ robežas. Lielus CCM daudzumus importē EEZ, piemēram, no Ķīnas, un eksportē no EEZ, piemēram, uz Āfriku, Tuvajiem Austrumiem, Āziju un Turciju (5 85  000 tonnu 2005. gadā). 2007. gadā aptuveni [..] % CCM, ko nopirka Progroup, bija importēti no valstīm ārpus EEZ ([..] tonnu no [..]).

| (78) | Vācija secina, ka ir tikai viens konkrētais CCM tirgus, kas ir vismaz tikpat liels kā EEZ, ietver pārdošanu grupas iekšienē, testlainerus un gofrēto slāņpapīru, jebkādu masu un CCM, kuri izgatavoti uz otrreizējā pārstrādē iegūtu šķiedru un jaunšķiedras bāzes. Kā norāda Vācija, šo secinājumu pamato ciešā savstarpējā saistība starp jebkādas masas testlaineru cenām un testlaineru un kraftpapīra cenām, pat ja ņem vērā izejvielu resursu izmaksas (21). |
| --- | --- |

(78)

Vācija secina, ka ir tikai viens konkrētais CCM tirgus, kas ir vismaz tikpat liels kā EEZ, ietver pārdošanu grupas iekšienē, testlainerus un gofrēto slāņpapīru, jebkādu masu un CCM, kuri izgatavoti uz otrreizējā pārstrādē iegūtu šķiedru un jaunšķiedras bāzes. Kā norāda Vācija, šo secinājumu pamato ciešā savstarpējā saistība starp jebkādas masas testlaineru cenām un testlaineru un kraftpapīra cenām, pat ja ņem vērā izejvielu resursu izmaksas (21).

5.2.2.   KONKRĒTAIS GOFRĒTĀ KARTONA TIRGUS

| (79) | Vācija piekrīt viedoklim, ko Komisija pauda tās lēmumā par procedūras sākšanu, proti, ka gofrētam kartonam ir atsevišķs konkrētā produkta tirgus (gan no piedāvājuma, gan pieprasījuma viedokļa). |
| --- | --- |

(79)

Vācija piekrīt viedoklim, ko Komisija pauda tās lēmumā par procedūras sākšanu, proti, ka gofrētam kartonam ir atsevišķs konkrētā produkta tirgus (gan no piedāvājuma, gan pieprasījuma viedokļa).

| (80) | Savās piezīmēs Vācija apgalvo, ka konkrētais gofrētā kartona ģeogrāfiskais tirgus ir EEZ mēroga tirgus (kā noteikts RAP 70. punktā) – tajā nav tirdzniecības šķēršļu, nav tehnisku atšķirību un valstisku priekšrocību, minēto produktu ražo pēc vienotiem standartiem, un vidējās cenas EEZ atšķiras tikai nedaudz. Vācija apgalvo, ka vislielākā Progroup fabrika (Burgā) vairāk nekā [..] % savas gofrētā kartona produkcijas apjoma nosūta tālāk par 400 km, vairāk nekā [..] produkcijas – tālāk par 500 km – un aptuveni [..] % produkcijas – pat 700–1  100 km tālu. Ņemot vērā visas Progroup fabrikas, 2007. gadā Progroup piegādāja [..] % savas izlaides pircējiem, kas atrodas tālāk par 400 km no tās fabrikām, parasti šķērsojot vismaz vienas valsts robežu. Lielākā daļa Progroup apgādāto teritoriju pārklājas un aptver lielu daļu EEZ. No [..] līdz [..] % gofrētā kartona sūtījumu no Progroup fabrikām šķērso vismaz vienas valsts robežu, tāpēc pat tad, ja tirgi tiktu noteikti atbilstīgi fabrikām, ģeogrāfiskie tirgi būtu pārvalstiski. |
| --- | --- |

(80)

Savās piezīmēs Vācija apgalvo, ka konkrētais gofrētā kartona ģeogrāfiskais tirgus ir EEZ mēroga tirgus (kā noteikts RAP 70. punktā) – tajā nav tirdzniecības šķēršļu, nav tehnisku atšķirību un valstisku priekšrocību, minēto produktu ražo pēc vienotiem standartiem, un vidējās cenas EEZ atšķiras tikai nedaudz. Vācija apgalvo, ka vislielākā Progroup fabrika (Burgā) vairāk nekā [..] % savas gofrētā kartona produkcijas apjoma nosūta tālāk par 400 km, vairāk nekā [..] produkcijas – tālāk par 500 km – un aptuveni [..] % produkcijas – pat 700–1  100 km tālu. Ņemot vērā visas Progroup fabrikas, 2007. gadā Progroup piegādāja [..] % savas izlaides pircējiem, kas atrodas tālāk par 400 km no tās fabrikām, parasti šķērsojot vismaz vienas valsts robežu. Lielākā daļa Progroup apgādāto teritoriju pārklājas un aptver lielu daļu EEZ. No [..] līdz [..] % gofrētā kartona sūtījumu no Progroup fabrikām šķērso vismaz vienas valsts robežu, tāpēc pat tad, ja tirgi tiktu noteikti atbilstīgi fabrikām, ģeogrāfiskie tirgi būtu pārvalstiski.

| (81) | Vidējās gofrētā kartona cenas apgādātajās EEZ valstīs atšķiras mazāk nekā par 10 %. Šī starpība jāuzskata par mazu, ņemot vērā, ka Vācijā var novērot konkrētu gofrētā kartona veidu cenu svārstības līdz pat 20 % apmērā no vidējām cenām. |
| --- | --- |

(81)

Vidējās gofrētā kartona cenas apgādātajās EEZ valstīs atšķiras mazāk nekā par 10 %. Šī starpība jāuzskata par mazu, ņemot vērā, ka Vācijā var novērot konkrētu gofrētā kartona veidu cenu svārstības līdz pat 20 % apmērā no vidējām cenām.

| (82) | Attiecībā uz Progroup kopumā gofrētā kartona transportēšanas izmaksas joprojām ir vidēji mazākas nekā [..] % no kopējā apgrozījuma nosūtīšanas attālumam līdz 600 km. Tomēr šis īpatsvars ir ļoti atkarīgs no pārvadāto preču īpašībām. |
| --- | --- |

(82)

Attiecībā uz Progroup kopumā gofrētā kartona transportēšanas izmaksas joprojām ir vidēji mazākas nekā [..] % no kopējā apgrozījuma nosūtīšanas attālumam līdz 600 km. Tomēr šis īpatsvars ir ļoti atkarīgs no pārvadāto preču īpašībām.

| (83) | Vācija apgalvo, ka, ņemot vērā vietējo tirgu pārklāšanos, pastāv aizvietošanas ietekmes ķēde, kas ietekmē cenas un konkurences apstākļus teritorijā, kura ir daudz lielāka par konkrētas vietas pārdošanas rādiusu – ja viena fabrika samazina cenu, tās nosūtīšanas teritorija paplašinās līdz kāda no kaimiņos esošā konkurenta teritorijai, kurš savukārt reaģē uz sava produkta pieprasījuma un jaudas izmantojuma samazināšanos, īsteno agresīvāku cenu politiku, kas ietekmē teritorijas, kuras sākotnējā paplašināšana nesasniedza. Jo pamanāmāka ir nosūtīšanas teritoriju pārklāšanās, jo lielāka ir ietekme uz cenām. Gofrētā kartona tirgū šāda pārklāšanās ir ievērojama. |
| --- | --- |

(83)

Vācija apgalvo, ka, ņemot vērā vietējo tirgu pārklāšanos, pastāv aizvietošanas ietekmes ķēde, kas ietekmē cenas un konkurences apstākļus teritorijā, kura ir daudz lielāka par konkrētas vietas pārdošanas rādiusu – ja viena fabrika samazina cenu, tās nosūtīšanas teritorija paplašinās līdz kāda no kaimiņos esošā konkurenta teritorijai, kurš savukārt reaģē uz sava produkta pieprasījuma un jaudas izmantojuma samazināšanos, īsteno agresīvāku cenu politiku, kas ietekmē teritorijas, kuras sākotnējā paplašināšana nesasniedza. Jo pamanāmāka ir nosūtīšanas teritoriju pārklāšanās, jo lielāka ir ietekme uz cenām. Gofrētā kartona tirgū šāda pārklāšanās ir ievērojama.

| (84) | Tāpēc Vācija apgalvo, ka nav būtiski aplūkot arī šaurāku tirgu (ko Komisija aplūkojusi tās lēmumā par procedūras sākšanu), kas aptver tikai galvenās valstis, kurām piegādā Propapier PM2. |
| --- | --- |

(84)

Tāpēc Vācija apgalvo, ka nav būtiski aplūkot arī šaurāku tirgu (ko Komisija aplūkojusi tās lēmumā par procedūras sākšanu), kas aptver tikai galvenās valstis, kurām piegādā Propapier PM2.

5.2.3.   TIRGUS DAĻA

| (85) | Pamatojoties uz Vācijas ierosinātajām tirgus definīcijām, Progroup tirgus daļas konkrētajos tirgos ir daudz mazākas nekā 25 % gan pirms, gan pēc ieguldījumiem. Vācija norāda tādus pašus skaitļus par tirgus daļām, kādi ietverti Komisijas lēmumā par procedūras sākšanu (attiecībā uz CCM un gofrēto kartonu), un tos papildina vēl ar citiem skaitļiem par CCM, pieņemot, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus aptver EEZ un tās kaimiņvalstis. Minētie papildu skaitļi atspoguļo 2011. gadā esošās tirgus daļas, kas ir nedaudz mazākas nekā Komisijas lēmumā par procedūras sākšanu norādītās. |
| --- | --- |

(85)

Pamatojoties uz Vācijas ierosinātajām tirgus definīcijām, Progroup tirgus daļas konkrētajos tirgos ir daudz mazākas nekā 25 % gan pirms, gan pēc ieguldījumiem. Vācija norāda tādus pašus skaitļus par tirgus daļām, kādi ietverti Komisijas lēmumā par procedūras sākšanu (attiecībā uz CCM un gofrēto kartonu), un tos papildina vēl ar citiem skaitļiem par CCM, pieņemot, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus aptver EEZ un tās kaimiņvalstis. Minētie papildu skaitļi atspoguļo 2011. gadā esošās tirgus daļas, kas ir nedaudz mazākas nekā Komisijas lēmumā par procedūras sākšanu norādītās.

5.3.   JAUDAS PALIELINĀJUMA APRĒĶINĀŠANA

| (86) | Vācija apstrīd Smurfit Kappa norādītos skaitļus attiecībā uz jaudu, saskaņā ar kuriem radītā jauda ir 6 50  000 tonnu gadā vai pat līdz 7 50  000 tonnu gadā. Tā paskaidro, ka Smurfit Kappa norādītā Propapier jauda 6 50  000 tonnu gadā atbilst tehniski iespējamai maksimālajai jaudai un neatspoguļo Propapier PM2 faktisko ražošanas jaudu, kas ir mazāka, jo ar Propapier PM2 papīra ražošanas iekārtu paredzēts ražot galvenokārt CCM ar mazākas masas diapazoniem (kā rezultātā samazinās jauda, palielinoties ražošanas sarežģītībai). Vācija norāda, ka 2012. gadā Propapier PM2 ražošanas apjoms bija [< 6 15  000] tonnu. |
| --- | --- |

(86)

Vācija apstrīd Smurfit Kappa norādītos skaitļus attiecībā uz jaudu, saskaņā ar kuriem radītā jauda ir 6 50  000 tonnu gadā vai pat līdz 7 50  000 tonnu gadā. Tā paskaidro, ka Smurfit Kappa norādītā Propapier jauda 6 50  000 tonnu gadā atbilst tehniski iespējamai maksimālajai jaudai un neatspoguļo Propapier PM2 faktisko ražošanas jaudu, kas ir mazāka, jo ar Propapier PM2 papīra ražošanas iekārtu paredzēts ražot galvenokārt CCM ar mazākas masas diapazoniem (kā rezultātā samazinās jauda, palielinoties ražošanas sarežģītībai). Vācija norāda, ka 2012. gadā Propapier PM2 ražošanas apjoms bija [< 6 15  000] tonnu.

| (87) | Tā arī piebilst, ka pat tad, ja kā pamatu izmantotu 6 50  000 tonnu gadā, jaudas palielinājums nebūtu lielāks par 5 % CCM tirgū. Tā arī norāda, ka Smurfit Kappa minētā jauda 7 50  000 tonnu gadā ir teorētiskā jauda, kas noteikta saistībā ar vides aizsardzības licencēm (Immissionsschutzrichtlinien atļauja). |
| --- | --- |

(87)

Tā arī piebilst, ka pat tad, ja kā pamatu izmantotu 6 50  000 tonnu gadā, jaudas palielinājums nebūtu lielāks par 5 % CCM tirgū. Tā arī norāda, ka Smurfit Kappa minētā jauda 7 50  000 tonnu gadā ir teorētiskā jauda, kas noteikta saistībā ar vides aizsardzības licencēm (Immissionsschutzrichtlinien atļauja).

| (88) | Vācija uzskata, ka kopējo jaudu 6 15  000 tonnu gadā nedrīkst ņemt vērā, aprēķinot jaudas palielinājumu atvērtajā tirgū, jo no šīs kopējās jaudas [> 3 65  000] tonnu gadā tiks izmantoti iekšēji un tikai [< 2 50  000] tonnu gadā tiks pārdoti atvērtajā tirgū. Tā norāda, ka lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pareizi aprēķināja jaudas palielinājumu kā īpatsvaru no kopējā tirgus (22) un ka ir neatbilstoši novērtēt jaudas palielinājumu, pamatojoties uz atvērtā tirgus lielumu. |
| --- | --- |

(88)

Vācija uzskata, ka kopējo jaudu 6 15  000 tonnu gadā nedrīkst ņemt vērā, aprēķinot jaudas palielinājumu atvērtajā tirgū, jo no šīs kopējās jaudas [> 3 65  000] tonnu gadā tiks izmantoti iekšēji un tikai [< 2 50  000] tonnu gadā tiks pārdoti atvērtajā tirgū. Tā norāda, ka lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pareizi aprēķināja jaudas palielinājumu kā īpatsvaru no kopējā tirgus (22) un ka ir neatbilstoši novērtēt jaudas palielinājumu, pamatojoties uz atvērtā tirgus lielumu.

| (89) | Vācija apstrīd Smurfit Kappa norādīto jaudas skaitļu pareizību, jo īpaši 2 85  000 tonnu gadā, ko Smurfit Kappa minēja kā lieko otrreizējā pārstrādē iegūto CCM produkciju, kuru Propapier būtu jāpārdod atvērtajā tirgū 2010. gadā. Tā norāda, ka minētā tonnāža ir pamatota ar nezināmu avotu. |
| --- | --- |

(89)

Vācija apstrīd Smurfit Kappa norādīto jaudas skaitļu pareizību, jo īpaši 2 85  000 tonnu gadā, ko Smurfit Kappa minēja kā lieko otrreizējā pārstrādē iegūto CCM produkciju, kuru Propapier būtu jāpārdod atvērtajā tirgū 2010. gadā. Tā norāda, ka minētā tonnāža ir pamatota ar nezināmu avotu.

| (90) | Vācija noraida sūdzības iesniedzēja ierosināto metodi, kura izmantojama, lai aprēķinātu jaudas palielinājumu atvērtajā tirgū, un kurā ir ņemta vērā tā sauktā “izstumšanas ietekme”. Tā iebilst, ka gan atvērtajā, gan vispārējā tirgū būtu vienāds jaudas palielinājums neatkarīgi no tā, kādu īpatsvaru Propapier faktiski pārdotu atvērtajā tirgū, un šādi aprēķinātais jaudas palielinājums attiecībā uz atvērto tirgu nemainītos pat tad, ja Propapier nepiedāvātu CCM atvērtajā tirgū, bet izmantotu visu savu jauno produkciju uz vietas. Tā paskaidro, ka Propapier PM2 jauda, kas tiks izmantota iekšēji, nepalielina atvērtajā tirgū pieejamo piedāvājumu, bet tikai samazina pieprasījumu, kas jāapmierina. Tāpēc Vācija uzstāj, ka, aprēķinot jaudas palielinājumu atvērtajā tirgū, skaitītājā jāņem vērā tikai [< 2 50  000] tonnu gadā, kas jāpārdod atvērtajā tirgū, savukārt izstumtais pieprasījums 2 40  000 tonnu gadā jāņem vērā saucējā, lai samazinātu atvērtā tirgus kopējo lielumu. |
| --- | --- |

(90)

Vācija noraida sūdzības iesniedzēja ierosināto metodi, kura izmantojama, lai aprēķinātu jaudas palielinājumu atvērtajā tirgū, un kurā ir ņemta vērā tā sauktā “izstumšanas ietekme”. Tā iebilst, ka gan atvērtajā, gan vispārējā tirgū būtu vienāds jaudas palielinājums neatkarīgi no tā, kādu īpatsvaru Propapier faktiski pārdotu atvērtajā tirgū, un šādi aprēķinātais jaudas palielinājums attiecībā uz atvērto tirgu nemainītos pat tad, ja Propapier nepiedāvātu CCM atvērtajā tirgū, bet izmantotu visu savu jauno produkciju uz vietas. Tā paskaidro, ka Propapier PM2 jauda, kas tiks izmantota iekšēji, nepalielina atvērtajā tirgū pieejamo piedāvājumu, bet tikai samazina pieprasījumu, kas jāapmierina. Tāpēc Vācija uzstāj, ka, aprēķinot jaudas palielinājumu atvērtajā tirgū, skaitītājā jāņem vērā tikai [< 2 50  000] tonnu gadā, kas jāpārdod atvērtajā tirgū, savukārt izstumtais pieprasījums 2 40  000 tonnu gadā jāņem vērā saucējā, lai samazinātu atvērtā tirgus kopējo lielumu.

| (91) | Vācija apgalvo, ka [< 2 50  000] tonnu gadā, kas jāpārdod ārējiem pircējiem, ir reālistisks skaitlis, ko Komisija atzina sākotnējā lēmuma pieņemšanas brīdī un lēmumā par procedūras sākšanu. Bija paredzēts, ka Progroup jaunā gofrēšanas fabrika Strikovā izmantos aptuveni [1 00  000–2 00  000] tonnu CCM gadā. Turklāt Progroup plānoja uzbūvēt citas fabrikas Austrumeiropā, kas būtu piesaistījušas papildu daļu no Propapier PM2 jaudas iekšējai izmantošanai. |
| --- | --- |

(91)

Vācija apgalvo, ka [< 2 50  000] tonnu gadā, kas jāpārdod ārējiem pircējiem, ir reālistisks skaitlis, ko Komisija atzina sākotnējā lēmuma pieņemšanas brīdī un lēmumā par procedūras sākšanu. Bija paredzēts, ka Progroup jaunā gofrēšanas fabrika Strikovā izmantos aptuveni [1 00  000–2 00  000] tonnu CCM gadā. Turklāt Progroup plānoja uzbūvēt citas fabrikas Austrumeiropā, kas būtu piesaistījušas papildu daļu no Propapier PM2 jaudas iekšējai izmantošanai.

5.4.   TIRGUS PIEAUGUMS UN JAUDAS PĀRPALIKUMS

| (92) | Lai veiktu RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteikto pārbaudi, attiecīgā produkta acīmredzamā patēriņa gada pieauguma vidējais rādītājs iepriekšējos piecos gados jāsalīdzina ar EEZ IKP gada pieauguma vidējo rādītāju. |
| --- | --- |

(92)

Lai veiktu RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteikto pārbaudi, attiecīgā produkta acīmredzamā patēriņa gada pieauguma vidējais rādītājs iepriekšējos piecos gados jāsalīdzina ar EEZ IKP gada pieauguma vidējo rādītāju.

| (93) | Vācija noraida lēmumā par procedūras sākšanu izklāstīto Komisijas secinājumu, ka skaitļi par apjomu un reālā EEZ IKP pieaugumu liecina, ka attiecīgajā periodā no 2001. gada līdz 2006. gadam bija CCM tirgus pieaugums (par 2,15 % attiecībā uz CCM salīdzinājumā ar IKP pieauguma rādītāju 1,97 %), bet vērtības izteiksmē tirgus samazinājās (nominālais CCM tirgus pieauguma rādītājs 0,02 % salīdzinājumā ar nominālo EEZ IKP pieauguma rādītāju 3,98 %). |
| --- | --- |

(93)

Vācija noraida lēmumā par procedūras sākšanu izklāstīto Komisijas secinājumu, ka skaitļi par apjomu un reālā EEZ IKP pieaugumu liecina, ka attiecīgajā periodā no 2001. gada līdz 2006. gadam bija CCM tirgus pieaugums (par 2,15 % attiecībā uz CCM salīdzinājumā ar IKP pieauguma rādītāju 1,97 %), bet vērtības izteiksmē tirgus samazinājās (nominālais CCM tirgus pieauguma rādītājs 0,02 % salīdzinājumā ar nominālo EEZ IKP pieauguma rādītāju 3,98 %).

| (94) | Vācija apgalvo, ka tikai tirgus apjoma pieaugums atspoguļo faktisko pieprasījuma pieaugumu attiecīgajā tirgū. Tā pieņem, ka tirgū, kurā pieprasījums palielinās ātrāk nekā IKP, papildu jaudu var ātri kompensēt un tādējādi jaudai ir tikai neliela ietekme uz konkurenci. |
| --- | --- |

(94)

Vācija apgalvo, ka tikai tirgus apjoma pieaugums atspoguļo faktisko pieprasījuma pieaugumu attiecīgajā tirgū. Tā pieņem, ka tirgū, kurā pieprasījums palielinās ātrāk nekā IKP, papildu jaudu var ātri kompensēt un tādējādi jaudai ir tikai neliela ietekme uz konkurenci.

| (95) | Vācija arī piebilst, ka Komisijas apgalvojums lēmuma par procedūras sākšanu 106. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos, proti, ka IKP palielinājās straujāk nekā vispārējais CCM tirgus, rada maldīgu priekšstatu, jo tirgus pieaugums vērtības izteiksmē tiek salīdzināts ar IKP pieaugumu pašreizējās cenās, t. i., ar skaitļiem, kas nav koriģēti attiecībā uz inflāciju. Vācija uzskata, ka vērtības skaitļi atspoguļo faktorus, kam ir nozīme cenu noteikšanā, bet tiem nav nekādas saistības ar faktisko pieprasījumu (piemēram, resursu izmaksu palielinājums izraisītu pieaugumu, lai gan faktiskais pieprasījums nemainās). RAP 62. zemsvītras piezīme, kurā minēts, ka acīmredzamais patēriņš jāaprēķina, pamatojoties uz “ražošanu”, liecina, ka aprēķini RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteiktās pārbaudes nolūkos jāveic, pamatojoties uz izlaides apjomu kā ieguldījumu projekta rezultātu. |
| --- | --- |

(95)

Vācija arī piebilst, ka Komisijas apgalvojums lēmuma par procedūras sākšanu 106. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos, proti, ka IKP palielinājās straujāk nekā vispārējais CCM tirgus, rada maldīgu priekšstatu, jo tirgus pieaugums vērtības izteiksmē tiek salīdzināts ar IKP pieaugumu pašreizējās cenās, t. i., ar skaitļiem, kas nav koriģēti attiecībā uz inflāciju. Vācija uzskata, ka vērtības skaitļi atspoguļo faktorus, kam ir nozīme cenu noteikšanā, bet tiem nav nekādas saistības ar faktisko pieprasījumu (piemēram, resursu izmaksu palielinājums izraisītu pieaugumu, lai gan faktiskais pieprasījums nemainās). RAP 62. zemsvītras piezīme, kurā minēts, ka acīmredzamais patēriņš jāaprēķina, pamatojoties uz “ražošanu”, liecina, ka aprēķini RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteiktās pārbaudes nolūkos jāveic, pamatojoties uz izlaides apjomu kā ieguldījumu projekta rezultātu.

| (96) | Vācija citē Deutsche Bank 2007. gada pētījumu, kurā – ņemot vērā plānotās Propapier PM2 fabrikas jaudu – norādīts, ka “jauna jauda ir nevis drauds, bet vajadzība apmierināt pieprasījumu” (23). Tā apgalvo, ka šāds skaidrs nozares ekspertu izteikums 2007. gadā ir pietiekams pierādījums, kas kliedē bažas par strukturālo jaudas pārpalikumu. |
| --- | --- |

(96)

Vācija citē Deutsche Bank 2007. gada pētījumu, kurā – ņemot vērā plānotās Propapier PM2 fabrikas jaudu – norādīts, ka “jauna jauda ir nevis drauds, bet vajadzība apmierināt pieprasījumu” (23). Tā apgalvo, ka šāds skaidrs nozares ekspertu izteikums 2007. gadā ir pietiekams pierādījums, kas kliedē bažas par strukturālo jaudas pārpalikumu.

| (97) | Vācija norāda, ka iemesls jaudas samazināšanai CCM nozarē, uz ko atsaucās Smurfit Kappa, bija nevis vēlme atjaunot tirgū līdzsvaru starp piedāvājumu un pieprasījumu, bet gan galvenokārt vecas un neefektīvas iekārtas. To ietekmēja arī 1) arvien pieaugošā tendence pircējiem izvēlēties vieglākus CCM, ko vecākas iekārtas nevar ražot, 2) zemie vecāku iekārtu apjomradītie ietaupījumi zemākas ražošanas jaudas dēļ un 3) gofrētā kartona iekārtu apcirpšanas platuma arvien biežāka standartizācija līdz 2,5/2,8 m, kas – nestandarta iekārtu gadījumā – rada ievērojamus papīra zudumus, ja tiek piegādāti atšķirīga platuma CCM
   (24). Turklāt, lai gan Smurfit Kappa slēdza dažas savas fabrikas, tas arī ieguldīja jaunā jaudā EEZ. Šajā saistībā Vācija citē Deutsche Bank pētījumu, kurā Smurfit Kappa konsolidācija (pēc apvienošanās 2005. gadā ar Jefferson Smurfit grupu) atzīta par mēģinājumu uzlabot tā aktīvu kvalitāti (25). Vācija piebilst, ka 8 no 10 gadiem pirms 2007. gada, kā arī visā attiecīgajā periodā Smurfit Kappa faktiski palielināja, nevis samazināja CCM neto jaudu EEZ (26). |
| --- | --- |

(97)

Vācija norāda, ka iemesls jaudas samazināšanai CCM nozarē, uz ko atsaucās Smurfit Kappa, bija nevis vēlme atjaunot tirgū līdzsvaru starp piedāvājumu un pieprasījumu, bet gan galvenokārt vecas un neefektīvas iekārtas. To ietekmēja arī 1) arvien pieaugošā tendence pircējiem izvēlēties vieglākus CCM, ko vecākas iekārtas nevar ražot, 2) zemie vecāku iekārtu apjomradītie ietaupījumi zemākas ražošanas jaudas dēļ un 3) gofrētā kartona iekārtu apcirpšanas platuma arvien biežāka standartizācija līdz 2,5/2,8 m, kas – nestandarta iekārtu gadījumā – rada ievērojamus papīra zudumus, ja tiek piegādāti atšķirīga platuma CCM
   (24). Turklāt, lai gan Smurfit Kappa slēdza dažas savas fabrikas, tas arī ieguldīja jaunā jaudā EEZ. Šajā saistībā Vācija citē Deutsche Bank pētījumu, kurā Smurfit Kappa konsolidācija (pēc apvienošanās 2005. gadā ar Jefferson Smurfit grupu) atzīta par mēģinājumu uzlabot tā aktīvu kvalitāti (25). Vācija piebilst, ka 8 no 10 gadiem pirms 2007. gada, kā arī visā attiecīgajā periodā Smurfit Kappa faktiski palielināja, nevis samazināja CCM neto jaudu EEZ (26).

| (98) | Deutsche Bank pētījumā ir arī norādīts, ka visi trīs plānotie jaudas paplašināšanas pasākumi Eiropā (Progroup, Mondi un SAICA), par kuriem bija zināms 2007. gadā, bija vajadzīgi, lai apmierinātu paredzamo pieprasījumu 2009.–2012. gadā, un ka darbības līmenis joprojām būs augsts neatkarīgi no šā jaudas palielinājuma. Vācija norāda, ka Deutsche Bank pētījumā, kā arī Pöyry datos ir atsauce uz darbības līmeni nozarē, kas ir augstāks nekā 90 % laikposmā no 2006. gada līdz 2008. gadam. Pētījumā ir arī norādīts, ka IKP pieaugums ir nozīmīgs pieprasījumu veicinošs faktors gofrētā kartona un CCM ražošanas nozarei un ka aplēstais IKP pieauguma līmenis 2,2 % un 2 % attiecīgi 2007.–2008. gadā pamato minētās bankas aplēsto pieprasījumu CAGR
   (27)2,9 % apmērā 2006.–2009. gadā. Pöyry apjoma datos, kas aprēķināti 2007. gadā, ir minēts CCM pieaugums, kas ir 1,5 % gadā Rietumeiropā par laikposmu no 2005. gada līdz 2015. gadam un 6,2 % Austrumeiropā par laikposmu no 2005. gada līdz 2010. gadam un samazinās līdz 3,8 % par laikposmu no 2010. gada līdz 2015. gadam. Vācija uzskata, ka cenu samazināšanās periodi, ilgs jaudas palielināšanas laiks un nepastāvīgs pieprasījums ir raksturīgi šai cikliskajai nozarei un ka tāpēc tos nedrīkst uzskatīt par strukturālā jaudas pārpalikuma rādītājiem. |
| --- | --- |

(98)

Deutsche Bank pētījumā ir arī norādīts, ka visi trīs plānotie jaudas paplašināšanas pasākumi Eiropā (Progroup, Mondi un SAICA), par kuriem bija zināms 2007. gadā, bija vajadzīgi, lai apmierinātu paredzamo pieprasījumu 2009.–2012. gadā, un ka darbības līmenis joprojām būs augsts neatkarīgi no šā jaudas palielinājuma. Vācija norāda, ka Deutsche Bank pētījumā, kā arī Pöyry datos ir atsauce uz darbības līmeni nozarē, kas ir augstāks nekā 90 % laikposmā no 2006. gada līdz 2008. gadam. Pētījumā ir arī norādīts, ka IKP pieaugums ir nozīmīgs pieprasījumu veicinošs faktors gofrētā kartona un CCM ražošanas nozarei un ka aplēstais IKP pieauguma līmenis 2,2 % un 2 % attiecīgi 2007.–2008. gadā pamato minētās bankas aplēsto pieprasījumu CAGR
   (27)2,9 % apmērā 2006.–2009. gadā. Pöyry apjoma datos, kas aprēķināti 2007. gadā, ir minēts CCM pieaugums, kas ir 1,5 % gadā Rietumeiropā par laikposmu no 2005. gada līdz 2015. gadam un 6,2 % Austrumeiropā par laikposmu no 2005. gada līdz 2010. gadam un samazinās līdz 3,8 % par laikposmu no 2010. gada līdz 2015. gadam. Vācija uzskata, ka cenu samazināšanās periodi, ilgs jaudas palielināšanas laiks un nepastāvīgs pieprasījums ir raksturīgi šai cikliskajai nozarei un ka tāpēc tos nedrīkst uzskatīt par strukturālā jaudas pārpalikuma rādītājiem.

| (99) | Vācija secina, ka visi pierādījumi, kas bija pieejami atceltā lēmuma pieņemšanas brīdī, liecina par pozitīvu CCM tirgus attīstību ieguldījumu lēmuma pieņemšanas brīdī un pēc 2007. gada un ka CCM tirgū nebija nelīdzsvarotības pazīmju. |
| --- | --- |

(99)

Vācija secina, ka visi pierādījumi, kas bija pieejami atceltā lēmuma pieņemšanas brīdī, liecina par pozitīvu CCM tirgus attīstību ieguldījumu lēmuma pieņemšanas brīdī un pēc 2007. gada un ka CCM tirgū nebija nelīdzsvarotības pazīmju.

5.5.   STIMULĒJOŠA IETEKME

| (100) | Vācija uzskata, ka nav vajadzības sīki izvērtēt, vai atbalstam ir stimulējoša ietekme, jo, spriežot pēc tās datiem, RAP 68. punktā noteiktās tirgus daļas un jaudas robežvērtības nav pārsniegtas. Tā norāda, ka sākotnējā apstiprināšanas lēmuma pieņemšanas brīdī šāda stimulējošā ietekme tika novērtēta, pamatojoties tikai uz formāliem kritērijiem, un ka visi formālie kritēriji bija izpildīti. Tobrīd nebija jāiesniedz pilns komercdarbības plāns, lai pierādītu, ka atbalstam patiešām ir kritiska nozīme, lai pieņemtu lēmumu ieguldīt atbalstāmā apgabalā, tāpēc tobrīd Progroup nebija izstrādājusi šādu sīku plānu. Tomēr Vācija norāda, ka Progroup izpilddirektors un īpašnieks ir apstiprinājuši, ka atbalstam bija būtiska nozīme, Progroup izvēloties Eizenhitenštati par vietu Propapier PM2 ieguldījumu projekta īstenošanai, un ka citā gadījumā viņš būtu ieguldījis [..]. Tāpēc Progroup lūdza Roland Berger Strategy Consultants salīdzināt ekonomisko izdevīgumu, ja tiktu izraudzīta vieta [..], ar ekonomisko izdevīgumu vietai, kas izraudzīta Eizenhitenštatē. |
| --- | --- |

(100)

Vācija uzskata, ka nav vajadzības sīki izvērtēt, vai atbalstam ir stimulējoša ietekme, jo, spriežot pēc tās datiem, RAP 68. punktā noteiktās tirgus daļas un jaudas robežvērtības nav pārsniegtas. Tā norāda, ka sākotnējā apstiprināšanas lēmuma pieņemšanas brīdī šāda stimulējošā ietekme tika novērtēta, pamatojoties tikai uz formāliem kritērijiem, un ka visi formālie kritēriji bija izpildīti. Tobrīd nebija jāiesniedz pilns komercdarbības plāns, lai pierādītu, ka atbalstam patiešām ir kritiska nozīme, lai pieņemtu lēmumu ieguldīt atbalstāmā apgabalā, tāpēc tobrīd Progroup nebija izstrādājusi šādu sīku plānu. Tomēr Vācija norāda, ka Progroup izpilddirektors un īpašnieks ir apstiprinājuši, ka atbalstam bija būtiska nozīme, Progroup izvēloties Eizenhitenštati par vietu Propapier PM2 ieguldījumu projekta īstenošanai, un ka citā gadījumā viņš būtu ieguldījis [..]. Tāpēc Progroup lūdza Roland Berger Strategy Consultants salīdzināt ekonomisko izdevīgumu, ja tiktu izraudzīta vieta [..], ar ekonomisko izdevīgumu vietai, kas izraudzīta Eizenhitenštatē.

| (101) | Roland Berger 2013. gada ziņojumā ir norādīts, ka ieguldījumu mērķis bija uzlabot Progroup [..]. [..] tiek uzskatīta par labāku vietu, jo [..]. Citas [..] vietas priekšrocības ir šādas: lētāk [..], lētāk [..], mazāk [..] un [..] (28). Saskaņā ar ziņojumu, izvēloties Eizenhitenštati, radās papildu izmaksas EUR [..]–[..] miljoni gadā salīdzinājumā ar [..]. Kopējās diskontēto izmaksu priekšrocības bija EUR [..]–[..] miljoni. Daļa šo papildu izmaksu tika kompensēta ar dotāciju un ar paredzamo [..]. Eizenhitenštate arī piedāvāja iespēju nākotnē paplašināties (zemes izmaksas bija mazākas, tika garantēta saldūdens apgāde, un plānotā spēkstacija piegādātu tvaiku). |
| --- | --- |

(101)

Roland Berger 2013. gada ziņojumā ir norādīts, ka ieguldījumu mērķis bija uzlabot Progroup [..]. [..] tiek uzskatīta par labāku vietu, jo [..]. Citas [..] vietas priekšrocības ir šādas: lētāk [..], lētāk [..], mazāk [..] un [..] (28). Saskaņā ar ziņojumu, izvēloties Eizenhitenštati, radās papildu izmaksas EUR [..]–[..] miljoni gadā salīdzinājumā ar [..]. Kopējās diskontēto izmaksu priekšrocības bija EUR [..]–[..] miljoni. Daļa šo papildu izmaksu tika kompensēta ar dotāciju un ar paredzamo [..]. Eizenhitenštate arī piedāvāja iespēju nākotnē paplašināties (zemes izmaksas bija mazākas, tika garantēta saldūdens apgāde, un plānotā spēkstacija piegādātu tvaiku).

| (102) | Vācija apgalvo, ka ieguldījumu atbalsts bija pietiekami liels, lai veiksmīgas vispārējās [..] stratēģijas gadījumā segtu nevēlamās izmaksas, kas rodas vietā, kura atrodas mazāk attīstītajā Brandenburgas–Ziemeļaustrumu reģionā. Tā arī apgalvo, ka, pamatojoties uz minēto, Progroup pieņēma uzņēmējdarbības lēmumu ieguldīt Eizenhitenštatē un tāpēc ieguldījumu atbalsts nodrošināja Progroup nepieciešamo stimulējošo ietekmi, lai Eizenhitenštate, nevis vieta, kas atrodas [..], tiktu izraudzīta par Propapier PM2 atrašanās vietu. |
| --- | --- |

(102)

Vācija apgalvo, ka ieguldījumu atbalsts bija pietiekami liels, lai veiksmīgas vispārējās [..] stratēģijas gadījumā segtu nevēlamās izmaksas, kas rodas vietā, kura atrodas mazāk attīstītajā Brandenburgas–Ziemeļaustrumu reģionā. Tā arī apgalvo, ka, pamatojoties uz minēto, Progroup pieņēma uzņēmējdarbības lēmumu ieguldīt Eizenhitenštatē un tāpēc ieguldījumu atbalsts nodrošināja Progroup nepieciešamo stimulējošo ietekmi, lai Eizenhitenštate, nevis vieta, kas atrodas [..], tiktu izraudzīta par Propapier PM2 atrašanās vietu.

5.6.   IEGULDĪJUMS REĢIONĀLAJĀ ATTĪSTĪBĀ

| (103) | Vācija paskaidro, ka Propapier PM2 ieguldījumu projekts ir daļa no stratēģijas, lai atbalstītu specializētas papīra ražošanas nozares attīstību Brandenburgas zemē. Papīra ražošanas nozare ir viena no kompetences jomām, kas norādītas koalīcijas līgumā par 4. vēlēšanu periodu no 2004. gada līdz 2009. gadam attiecībā uz Brandenburgas zemi (29). |
| --- | --- |

(103)

Vācija paskaidro, ka Propapier PM2 ieguldījumu projekts ir daļa no stratēģijas, lai atbalstītu specializētas papīra ražošanas nozares attīstību Brandenburgas zemē. Papīra ražošanas nozare ir viena no kompetences jomām, kas norādītas koalīcijas līgumā par 4. vēlēšanu periodu no 2004. gada līdz 2009. gadam attiecībā uz Brandenburgas zemi (29).

| (104) | Dokumentā, ko 2007. gadā pēc Brandenburgas zemes Ekonomikas ministrijas pasūtījuma sagatavoja Pöyry
   (30), ir norādīts, ka atceltā lēmuma pieņemšanas brīdī paredzamā papīra ražošanas nozares attīstība bija pozitīva. Lai gan netika minēti konkrēti jauni papīra ražošanas nozares ieguldījumu plāni (izņemot Propapier PM2), bija norādīta acīmredzama iespēja paplašināt izveidoto uzņēmumu jaudu vai dažādot vai paplašināt produktu portfeli. |
| --- | --- |

(104)

Dokumentā, ko 2007. gadā pēc Brandenburgas zemes Ekonomikas ministrijas pasūtījuma sagatavoja Pöyry
   (30), ir norādīts, ka atceltā lēmuma pieņemšanas brīdī paredzamā papīra ražošanas nozares attīstība bija pozitīva. Lai gan netika minēti konkrēti jauni papīra ražošanas nozares ieguldījumu plāni (izņemot Propapier PM2), bija norādīta acīmredzama iespēja paplašināt izveidoto uzņēmumu jaudu vai dažādot vai paplašināt produktu portfeli.

| (105) | Vācija uzsver, ka ieguldījumi tika veikti ļoti mazattīstītā reģionā: 2004. gadā Brandenburgas–Ziemeļaustrumu reģionā IKP uz vienu iedzīvotāju bija 76,3 % no vidējā rādītāja ES–27 valstīs, un bezdarba līmenis 2005. gadā bija 19,8 %, kas bija 220 % no vidējā rādītāja ES–27 valstīs un 178 % no vidējā rādītāja Vācijā. Eizenhitenštate ir daļa no Frankfurtes (pie Oderas)/Eizenhitenštates reģionālā izaugsmes apgabala (regionale Wachstumskern – RWK), kurā 2006. gadā salīdzinājumā ar 1998. gadu par 15 % samazinājās to darbinieku skaits, kas veic sociālā nodrošinājuma iemaksas, proti, darbinieku skaits absolūtā izteiksmē samazinājās par 7  573. |
| --- | --- |

(105)

Vācija uzsver, ka ieguldījumi tika veikti ļoti mazattīstītā reģionā: 2004. gadā Brandenburgas–Ziemeļaustrumu reģionā IKP uz vienu iedzīvotāju bija 76,3 % no vidējā rādītāja ES–27 valstīs, un bezdarba līmenis 2005. gadā bija 19,8 %, kas bija 220 % no vidējā rādītāja ES–27 valstīs un 178 % no vidējā rādītāja Vācijā. Eizenhitenštate ir daļa no Frankfurtes (pie Oderas)/Eizenhitenštates reģionālā izaugsmes apgabala (regionale Wachstumskern – RWK), kurā 2006. gadā salīdzinājumā ar 1998. gadu par 15 % samazinājās to darbinieku skaits, kas veic sociālā nodrošinājuma iemaksas, proti, darbinieku skaits absolūtā izteiksmē samazinājās par 7  573.

| (106) | Vācija apgalvo, ka bija paredzēts, ka Propapier ieguldījumi būtiski veicinās reģiona vienstruktūras ekonomikas dažādošanu, jo tā ir ļoti atkarīga no tērauda rūpniecības (Arcelor), ko apdraud racionalizācijas iniciatīvas. Tā piebilst, ka kopš 2003. gada Eizenhitenštatē tērauda rūpniecībā zaudētas simtiem darba vietu. |
| --- | --- |

(106)

Vācija apgalvo, ka bija paredzēts, ka Propapier ieguldījumi būtiski veicinās reģiona vienstruktūras ekonomikas dažādošanu, jo tā ir ļoti atkarīga no tērauda rūpniecības (Arcelor), ko apdraud racionalizācijas iniciatīvas. Tā piebilst, ka kopš 2003. gada Eizenhitenštatē tērauda rūpniecībā zaudētas simtiem darba vietu.

| (107) | Vācija norāda arī uz iespējamiem Propapier PM2 ieguldījumu radītajiem ieguvumiem pievienotās vērtības ķēdes paplašināšanas ziņā (piemēram, ieguldījumi gofrēšanas fabrikās, iepakojuma rūpniecībā utt.). |
| --- | --- |

(107)

Vācija norāda arī uz iespējamiem Propapier PM2 ieguldījumu radītajiem ieguvumiem pievienotās vērtības ķēdes paplašināšanas ziņā (piemēram, ieguldījumi gofrēšanas fabrikās, iepakojuma rūpniecībā utt.).

| (108) | Vācija uzskata, ka 150 augstas kvalitātes tiešo darba vietu (no kurām 2012. gadā 82 % atradās reģionā) un aptuveni 450 netiešo darba vietu izveide būtiski sekmē ļoti mazattīstītā Brandenburgas reģiona attīstību. Tā arī norāda uz ievērojamiem vietējo darbinieku apmācības pasākumiem (31), kā arī uz sadarbību ar Tehnisko universitāti Kotbusā (Cottbus). Apmācības pasākumi paaugstina darbinieku vispārējo kvalifikāciju reģionā, kurā trūkst tehniski kvalificēta darbaspēka, un tādējādi var piesaistīt citus ieguldītājus. Vācija piebilst, ka pieprasījums pēc mācīta darbaspēka arī mudina reģionālās izglītības iestādes izstrādāt īpašas apmācības programmas. |
| --- | --- |

(108)

Vācija uzskata, ka 150 augstas kvalitātes tiešo darba vietu (no kurām 2012. gadā 82 % atradās reģionā) un aptuveni 450 netiešo darba vietu izveide būtiski sekmē ļoti mazattīstītā Brandenburgas reģiona attīstību. Tā arī norāda uz ievērojamiem vietējo darbinieku apmācības pasākumiem (31), kā arī uz sadarbību ar Tehnisko universitāti Kotbusā (Cottbus). Apmācības pasākumi paaugstina darbinieku vispārējo kvalifikāciju reģionā, kurā trūkst tehniski kvalificēta darbaspēka, un tādējādi var piesaistīt citus ieguldītājus. Vācija piebilst, ka pieprasījums pēc mācīta darbaspēka arī mudina reģionālās izglītības iestādes izstrādāt īpašas apmācības programmas.

| (109) | Vācija uzsver, ka Propapier PM2 iekārta ir īpaši novatoriska – tā ir pirmā iekārta pasaulē, kas izgatavo ļoti vieglus CCM, tādējādi palīdzot Eizenhitenštatei kļūt par vienu no zinātības centriem attiecīgajā nozarē. |
| --- | --- |

(109)

Vācija uzsver, ka Propapier PM2 iekārta ir īpaši novatoriska – tā ir pirmā iekārta pasaulē, kas izgatavo ļoti vieglus CCM, tādējādi palīdzot Eizenhitenštatei kļūt par vienu no zinātības centriem attiecīgajā nozarē.

| (110) | Apstrīdot Smurfit Kappa apgalvojumus, Vācija norāda, ka Progroup nesamazināja savu darbinieku skaitu, kad tika izveidota Propapier PM2 papīrfabrika. Tā arī apgalvo, ka papīra ražošanas iekārtas montāža tika veikta Eizenhitenštatē un ka tikai dažas sastāvdaļas ir ražotas ārpus Vācijas. |
| --- | --- |

(110)

Apstrīdot Smurfit Kappa apgalvojumus, Vācija norāda, ka Progroup nesamazināja savu darbinieku skaitu, kad tika izveidota Propapier PM2 papīrfabrika. Tā arī apgalvo, ka papīra ražošanas iekārtas montāža tika veikta Eizenhitenštatē un ka tikai dažas sastāvdaļas ir ražotas ārpus Vācijas.

| (111) | Vācija arī uzsver ieguldījumu ilgā termiņa nozīmīgumu ilgtspējīgai reģiona attīstībai. Tā norāda, ka, ņemot vērā Progroup vertikālo integrāciju un Austrumeiropas stratēģiju, tās saistības tika uztvertas kā ilgtermiņa projekts jau sākotnējā plānošanā, tāpēc Propapier PM2 ieguldījumi nodrošinās arī pozitīvu ietekmi ilgākā termiņā. |
| --- | --- |

(111)

Vācija arī uzsver ieguldījumu ilgā termiņa nozīmīgumu ilgtspējīgai reģiona attīstībai. Tā norāda, ka, ņemot vērā Progroup vertikālo integrāciju un Austrumeiropas stratēģiju, tās saistības tika uztvertas kā ilgtermiņa projekts jau sākotnējā plānošanā, tāpēc Propapier PM2 ieguldījumi nodrošinās arī pozitīvu ietekmi ilgākā termiņā.

| (112) | Vācija piebilst, ka Propapier PM2 ieguldījumi arī veicina dzīves līmeņa uzlabošanos reģionā – Propapier maksātās algas Brandenburgā regulāri bija lielākas nekā vidējās bruto algas un darba samaksa Brandenburgā, kas 2008. gadā bija EUR 22  932. Tas savukārt veicina IKP palielināšanos uz vienu iedzīvotāju un tādējādi sekmē pozitīvu reģiona attīstību. Vācija arī piebilst, ka paredzamais Propapier ieguldījumu apgrozījums un darba vietu radīšana palielina nodokļu ieņēmumus reģionā, ļaujot veikt turpmākus publiskos ieguldījumus, kas veicina arī reģiona sociālekonomisko attīstību. |
| --- | --- |

(112)

Vācija piebilst, ka Propapier PM2 ieguldījumi arī veicina dzīves līmeņa uzlabošanos reģionā – Propapier maksātās algas Brandenburgā regulāri bija lielākas nekā vidējās bruto algas un darba samaksa Brandenburgā, kas 2008. gadā bija EUR 22  932. Tas savukārt veicina IKP palielināšanos uz vienu iedzīvotāju un tādējādi sekmē pozitīvu reģiona attīstību. Vācija arī piebilst, ka paredzamais Propapier ieguldījumu apgrozījums un darba vietu radīšana palielina nodokļu ieņēmumus reģionā, ļaujot veikt turpmākus publiskos ieguldījumus, kas veicina arī reģiona sociālekonomisko attīstību.

5.7.   NEGATĪVĀ IETEKME

| (113) | Vācija uzsver, ka atbalsts neizraisīja jaudas pārpalikumu nozarē. Pēc atceltā lēmuma pieņemšanas Komisija apstiprināja vairākus citus valsts atbalsta pasākumus papīra ražošanas nozarē (32), attiecībā uz kuriem tai bija jāņem vērā Propapier ieguldījumu radītā jauda, kad tā aprēķināja jaudas palielinājumu konkrētajā tirgū. Vācija apgalvo, ka Komisija nebūtu apstiprinājusi minētos pasākumus, ja nozarē būtu bijis nozīmīgs jaudas pārpalikums. |
| --- | --- |

(113)

Vācija uzsver, ka atbalsts neizraisīja jaudas pārpalikumu nozarē. Pēc atceltā lēmuma pieņemšanas Komisija apstiprināja vairākus citus valsts atbalsta pasākumus papīra ražošanas nozarē (32), attiecībā uz kuriem tai bija jāņem vērā Propapier ieguldījumu radītā jauda, kad tā aprēķināja jaudas palielinājumu konkrētajā tirgū. Vācija apgalvo, ka Komisija nebūtu apstiprinājusi minētos pasākumus, ja nozarē būtu bijis nozīmīgs jaudas pārpalikums.

| (114) | Vācija norāda, ka bez valsts atbalsta jaunā fabrika tik un tā būtu uzbūvēta, bet citur. Ņemot vērā, ka konkrētajā tirgū (EEZ) ar atbalstu vai bez tā nominālā CCM ražošanas jauda neatšķirtos, tā secina, ka atbalstam nevar būt negatīva ietekme uz konkurenci. Tāpēc atbalstu nevar uzskatīt par darba vietu zaudēšanas cēloni konkurentu ražotnēs, kā to apgalvo Smurfit Kappa, bet to var uzskatīt par darba vietu radīšanas cēloni Brandenburgā. |
| --- | --- |

(114)

Vācija norāda, ka bez valsts atbalsta jaunā fabrika tik un tā būtu uzbūvēta, bet citur. Ņemot vērā, ka konkrētajā tirgū (EEZ) ar atbalstu vai bez tā nominālā CCM ražošanas jauda neatšķirtos, tā secina, ka atbalstam nevar būt negatīva ietekme uz konkurenci. Tāpēc atbalstu nevar uzskatīt par darba vietu zaudēšanas cēloni konkurentu ražotnēs, kā to apgalvo Smurfit Kappa, bet to var uzskatīt par darba vietu radīšanas cēloni Brandenburgā.

| (115) | Vācija piebilst, ka Eiropas CCM tirgum ir raksturīgs dominējošs konkurents, proti, Smurfit Kappa, ar ko jārēķinās vairākiem mazākiem pārdevējiem, tostarp Progroup. Smurfit Kappa ir vislielākais tirgus dalībnieks, kas īsteno agresīvu stratēģiju, pārņemot daudzus konkurentus. Turpretī Progroup ir neliels tirgus dalībnieks, kas koncentrējas uz dabisku izaugsmi, nevis uz konkurentu pārņemšanu. Tāpēc Vācija apgalvo, ka, tā kā Propapier PM2 fabrikas produkti tieši konkurē ar Smurfit Kappa piedāvājumiem, Propapier PM2 ieguldījumi palīdzēs mazināt šā dominējošā tirgus dalībnieka ekskluzīvo stāvokli un palielināt konkurenci visā CCM tirgū kopumā. |
| --- | --- |

(115)

Vācija piebilst, ka Eiropas CCM tirgum ir raksturīgs dominējošs konkurents, proti, Smurfit Kappa, ar ko jārēķinās vairākiem mazākiem pārdevējiem, tostarp Progroup. Smurfit Kappa ir vislielākais tirgus dalībnieks, kas īsteno agresīvu stratēģiju, pārņemot daudzus konkurentus. Turpretī Progroup ir neliels tirgus dalībnieks, kas koncentrējas uz dabisku izaugsmi, nevis uz konkurentu pārņemšanu. Tāpēc Vācija apgalvo, ka, tā kā Propapier PM2 fabrikas produkti tieši konkurē ar Smurfit Kappa piedāvājumiem, Propapier PM2 ieguldījumi palīdzēs mazināt šā dominējošā tirgus dalībnieka ekskluzīvo stāvokli un palielināt konkurenci visā CCM tirgū kopumā.

6.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMs

6.1.   VALSTS ATBALSTA ESĪBA LESD 107. PANTA 1. PUNKTA IZPRATNĒ

| (116) | Finansiālo atbalstu atbilstoši pasākumam Vācija piešķīra kā ieguldījumu prēmiju un to finansēja no publiskajiem resursiem. Tādējādi var uzskatīt, ka atbalstu piešķir dalībvalsts un no valsts līdzekļiem LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(116)

Finansiālo atbalstu atbilstoši pasākumam Vācija piešķīra kā ieguldījumu prēmiju un to finansēja no publiskajiem resursiem. Tādējādi var uzskatīt, ka atbalstu piešķir dalībvalsts un no valsts līdzekļiem LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (117) | Atbalsts tika piešķirts vienai sabiedrībai, proti, Propapier, tāpēc attiecīgais pasākums ir selektīvs. |
| --- | --- |

(117)

Atbalsts tika piešķirts vienai sabiedrībai, proti, Propapier, tāpēc attiecīgais pasākums ir selektīvs.

| (118) | Sabiedrībai Propapier piešķirtais finansiālais atbalsts atbrīvoja to no izmaksām, kas tai pašai parasti būtu jāsedz, un tādējādi minētā sabiedrība guva ekonomisku priekšrocību pār tās konkurentiem. |
| --- | --- |

(118)

Sabiedrībai Propapier piešķirtais finansiālais atbalsts atbrīvoja to no izmaksām, kas tai pašai parasti būtu jāsedz, un tādējādi minētā sabiedrība guva ekonomisku priekšrocību pār tās konkurentiem.

| (119) | Vācijas iestādes piešķīra finansiālo atbalstu ieguldījumiem, kuri tika izmantoti dažādu veidu CCM ražošanai. Tā kā ar minētajiem produktiem notiek tirdzniecība starp dalībvalstīm, piešķirtais atbalsts var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļot konkurenci. |
| --- | --- |

(119)

Vācijas iestādes piešķīra finansiālo atbalstu ieguldījumiem, kuri tika izmantoti dažādu veidu CCM ražošanai. Tā kā ar minētajiem produktiem notiek tirdzniecība starp dalībvalstīm, piešķirtais atbalsts var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļot konkurenci.

| (120) | Tādējādi šajā pagaidu novērtējumā Komisija secina, ka pasākums ir valsts atbalsts Propapier LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(120)

Tādējādi šajā pagaidu novērtējumā Komisija secina, ka pasākums ir valsts atbalsts Propapier LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

6.2.   ATBALSTA PASĀKUMA LIKUMĪBA

| (121) | Saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu dalībvalstīm jāpaziņo visi atbalsta pasākumi pirms to īstenošanas, ja vien uz tiem neattiecas grupu atbrīvojums. Lai gan atbalsts piešķirts saistībā ar reģionālo grupu atbrīvojuma atbalsta shēmu XR 6/2007 (sk. 35. un 36. apsvērumu), uz to neattiecas attiecīgā grupu atbrīvojuma regula, proti, Regula (EK) Nr. 1628/2006 (33), jo tas bija lielāks par piemērojamo individuālo paziņošanas robežvērtību (šajā gadījumā – EUR 22,5 miljoni). |
| --- | --- |

(121)

Saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu dalībvalstīm jāpaziņo visi atbalsta pasākumi pirms to īstenošanas, ja vien uz tiem neattiecas grupu atbrīvojums. Lai gan atbalsts piešķirts saistībā ar reģionālo grupu atbrīvojuma atbalsta shēmu XR 6/2007 (sk. 35. un 36. apsvērumu), uz to neattiecas attiecīgā grupu atbrīvojuma regula, proti, Regula (EK) Nr. 1628/2006 (33), jo tas bija lielāks par piemērojamo individuālo paziņošanas robežvērtību (šajā gadījumā – EUR 22,5 miljoni).

| (122) | Paziņojot atbalsta pasākumu 2007. gadā, Vācija izpildīja prasību par piemērojamo individuālo robežvērtību, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1628/2006 7. panta e) punktā. Tomēr pēc sākotnējā Komisijas lēmuma atcelšanas un tā kā atbalsts tika izmaksāts, pirms Vispārējā tiesa pieņēma lēmumu par Smurfit Kappa iesniegto atcelšanas prasību, atbalsts jāuzskata par nelikumīgi piešķirtu. |
| --- | --- |

(122)

Paziņojot atbalsta pasākumu 2007. gadā, Vācija izpildīja prasību par piemērojamo individuālo robežvērtību, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1628/2006 7. panta e) punktā. Tomēr pēc sākotnējā Komisijas lēmuma atcelšanas un tā kā atbalsts tika izmaksāts, pirms Vispārējā tiesa pieņēma lēmumu par Smurfit Kappa iesniegto atcelšanas prasību, atbalsts jāuzskata par nelikumīgi piešķirtu.

| (123) | Plānotais atbalsts pārsniedz Regulas (EK) Nr. 1628/2006 7. panta e) punktā noteikto individuālo robežvērtību, tāpēc Komisija pasākumu novērtēs, pamatojoties uz RAP. |
| --- | --- |

(123)

Plānotais atbalsts pārsniedz Regulas (EK) Nr. 1628/2006 7. panta e) punktā noteikto individuālo robežvērtību, tāpēc Komisija pasākumu novērtēs, pamatojoties uz RAP.

6.3.   ATTIECĪGAIS PERIODS NOVĒRTĒJUMA NOLŪKOS UN PIEMĒROJAMĀ PROCEDŪRA

| (124) | Kā Komisija paskaidroja lēmuma par procedūras sākšanu 47.–50. apsvērumā, lai stātos spēkā Vispārējās tiesas spriedums lietā T-304/08, Komisijai atkārtotais atbalsta pasākuma pagaidu novērtējums principā jāveic, pamatojoties uz situāciju, kāda bija atceltā lēmuma pieņemšanas brīdī. Tā kā Komisijas uzdevums ir atkārtoti pieņemt lēmumu, kas nezaudē spēku tādas kļūdas dēļ, kādu Vispārējā tiesa norādījusi iepriekš minētajā spriedumā, Komisija var ņemt vērā tikai faktus, ziņojumus un citus datus, kas tai varēja būt pieejami pirms tās sākotnējā lēmuma pieņemšanas par pasākuma saderību (34). |
| --- | --- |

(124)

Kā Komisija paskaidroja lēmuma par procedūras sākšanu 47.–50. apsvērumā, lai stātos spēkā Vispārējās tiesas spriedums lietā T-304/08, Komisijai atkārtotais atbalsta pasākuma pagaidu novērtējums principā jāveic, pamatojoties uz situāciju, kāda bija atceltā lēmuma pieņemšanas brīdī. Tā kā Komisijas uzdevums ir atkārtoti pieņemt lēmumu, kas nezaudē spēku tādas kļūdas dēļ, kādu Vispārējā tiesa norādījusi iepriekš minētajā spriedumā, Komisija var ņemt vērā tikai faktus, ziņojumus un citus datus, kas tai varēja būt pieejami pirms tās sākotnējā lēmuma pieņemšanas par pasākuma saderību (34).

| (125) | Šajā gadījumā ieguldījumu projekta darbības joma tika samazināta pēc atceltā lēmuma pieņemšanas 2008. gada 2. aprīlī, tādējādi samazinot attiecināmās izmaksas, un attiecīgi tika samazināta galu galā piešķirtā atbalsta summa. Lai gan Komisija pieņems lēmumu par atbalsta pasākumu, kas īstenots, ņemot vērā, ka attiecināmo izmaksu vērtība, kā arī tā atbalsta vērtība, ko Vācija piešķīrusi Propapier, tika samazināta, Komisija tomēr pamatos savu novērtējumu ar informāciju, kas varēja būt pieejama atceltā lēmuma pieņemšanas brīdī, un piemēros tobrīd spēkā esošo oficiālo valsts atbalsta tiesisko regulējumu. Parasti gadījumos, kad piešķir reģionālo atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem, Komisijai lēmums jāpieņem pirms faktiskās ieguldījumu veikšanas, pamatojoties uz aplēsēm par tirgus rādītājiem un nākotnes izredzēm. Apstiprināto atbalsta intensitāti vēlāk nepielāgo, ja pēc dažiem gadiem tirgus attīstījies citādi, nekā paredzēts Komisijas lēmuma pieņemšanas brīdī. |
| --- | --- |

(125)

Šajā gadījumā ieguldījumu projekta darbības joma tika samazināta pēc atceltā lēmuma pieņemšanas 2008. gada 2. aprīlī, tādējādi samazinot attiecināmās izmaksas, un attiecīgi tika samazināta galu galā piešķirtā atbalsta summa. Lai gan Komisija pieņems lēmumu par atbalsta pasākumu, kas īstenots, ņemot vērā, ka attiecināmo izmaksu vērtība, kā arī tā atbalsta vērtība, ko Vācija piešķīrusi Propapier, tika samazināta, Komisija tomēr pamatos savu novērtējumu ar informāciju, kas varēja būt pieejama atceltā lēmuma pieņemšanas brīdī, un piemēros tobrīd spēkā esošo oficiālo valsts atbalsta tiesisko regulējumu. Parasti gadījumos, kad piešķir reģionālo atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem, Komisijai lēmums jāpieņem pirms faktiskās ieguldījumu veikšanas, pamatojoties uz aplēsēm par tirgus rādītājiem un nākotnes izredzēm. Apstiprināto atbalsta intensitāti vēlāk nepielāgo, ja pēc dažiem gadiem tirgus attīstījies citādi, nekā paredzēts Komisijas lēmuma pieņemšanas brīdī.

| (126) | Jauna lēmuma pieņemšanas procedūru var atsākt tieši tajā posmā, kurā notikusi nelikumība (35). Saistībā ar valsts atbalsta disciplīnu Tiesa ir nospriedusi, ka tad, ja Komisijas veiktā analīze iepriekšējā lēmumā bijusi nepilnīga, tādējādi padarot attiecīgo lēmumu nelikumīgu, procedūru lēmuma aizstāšanai var atsākt tajā pašā posmā, veicot jaunu jau veiktās pārbaudes analīzi (36). |
| --- | --- |

(126)

Jauna lēmuma pieņemšanas procedūru var atsākt tieši tajā posmā, kurā notikusi nelikumība (35). Saistībā ar valsts atbalsta disciplīnu Tiesa ir nospriedusi, ka tad, ja Komisijas veiktā analīze iepriekšējā lēmumā bijusi nepilnīga, tādējādi padarot attiecīgo lēmumu nelikumīgu, procedūru lēmuma aizstāšanai var atsākt tajā pašā posmā, veicot jaunu jau veiktās pārbaudes analīzi (36).

6.4.   SADERĪBA AR RAP VISPĀRĒJIEM NOTEIKUMIEM

| (127) | Atceltā lēmuma pieņemšanas brīdī 2008. gadā Brandenburgas–Ziemeļaustrumu reģions bija tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(127)

Atceltā lēmuma pieņemšanas brīdī 2008. gadā Brandenburgas–Ziemeļaustrumu reģions bija tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam.

| (128) | Paziņoto atbalstu bija plānots piešķirt par sākotnējiem ieguldījumiem, kā noteikts RAP 4.1. iedaļā, un attiecināmās izmaksas ietver ēku un aprīkojuma/iekārtu izmaksas atbilstoši RAP 4.2. iedaļai (sk. 30. apsvērumu). Vācija apliecināja, ka nemateriālie aktīvi atbildīs RAP 56. punkta nosacījumiem (sk. 31. apsvērumu). |
| --- | --- |

(128)

Paziņoto atbalstu bija plānots piešķirt par sākotnējiem ieguldījumiem, kā noteikts RAP 4.1. iedaļā, un attiecināmās izmaksas ietver ēku un aprīkojuma/iekārtu izmaksas atbilstoši RAP 4.2. iedaļai (sk. 30. apsvērumu). Vācija apliecināja, ka nemateriālie aktīvi atbildīs RAP 56. punkta nosacījumiem (sk. 31. apsvērumu).

| (129) | Atbalsta saņēmēja pašu ieguldījums (bez jebkāda atbalstu) attiecināmo izmaksu segšanā pārsniedz 25 % robežvērtību, kas jāsasniedz saskaņā ar RAP 4.1. iedaļu (sk. 34. apsvērumu). |
| --- | --- |

(129)

Atbalsta saņēmēja pašu ieguldījums (bez jebkāda atbalstu) attiecināmo izmaksu segšanā pārsniedz 25 % robežvērtību, kas jāsasniedz saskaņā ar RAP 4.1. iedaļu (sk. 34. apsvērumu).

| (130) | Oficiālie noteikumi par stimulējošo ietekmi, kas paredzēti RAP 38. punktā, bija izpildīti – attiecībā uz sākotnēji paredzēto tiešo dotāciju atbalsta saņēmējs pieteicās atbalsta saņemšanai 2007. gada 15. maijā, un Vācijas iestādes 2007. gada 24. maijā, pirms darba sākšanas projektā 2007. gada decembrī, rakstiski apstiprināja, ka, ņemot vērā sīkas pārbaudes galīgos rezultātus, ir konstatēts, ka projekts atbilst attiecīgajā shēmā noteiktajiem atbilstības nosacījumiem. |
| --- | --- |

(130)

Oficiālie noteikumi par stimulējošo ietekmi, kas paredzēti RAP 38. punktā, bija izpildīti – attiecībā uz sākotnēji paredzēto tiešo dotāciju atbalsta saņēmējs pieteicās atbalsta saņemšanai 2007. gada 15. maijā, un Vācijas iestādes 2007. gada 24. maijā, pirms darba sākšanas projektā 2007. gada decembrī, rakstiski apstiprināja, ka, ņemot vērā sīkas pārbaudes galīgos rezultātus, ir konstatēts, ka projekts atbilst attiecīgajā shēmā noteiktajiem atbilstības nosacījumiem.

| (131) | Atbalsta kopējā summa galu galā tika piešķirta kā ieguldījumu prēmija, ko maksā automātiski, ja ir izpildīti attiecīgajā juridiskajā pamatā (grupu atbrīvojuma atbalsta shēmā XR 6/2007) noteiktie objektīvie kritēriji. Attiecībā uz šādu ieguldījumu prēmiju nav vajadzīgs iepriekšējs atbalsta pieteikums un rakstisks apstiprinājums, ka projekts principā atbilst atbilstības nosacījumiem. Saskaņā ar RAP 41. zemsvītras piezīmi tāda atbalsta gadījumā, kuru piešķir saskaņā ar apstiprinātām nodokļu atbalsta shēmām, ja atbrīvojums no nodokļa vai tā samazinājums tiek automātiski piemērots attiecināmiem izdevumiem bez jebkādas iestāžu iejaukšanās, dalībvalstīm nav rakstiski jāapstiprina, ka projekts, kuram veicama sīka pārbaude, principā atbilst shēmā noteiktajiem atbilstības nosacījumiem, pirms tiek sākts darbs projektā. |
| --- | --- |

(131)

Atbalsta kopējā summa galu galā tika piešķirta kā ieguldījumu prēmija, ko maksā automātiski, ja ir izpildīti attiecīgajā juridiskajā pamatā (grupu atbrīvojuma atbalsta shēmā XR 6/2007) noteiktie objektīvie kritēriji. Attiecībā uz šādu ieguldījumu prēmiju nav vajadzīgs iepriekšējs atbalsta pieteikums un rakstisks apstiprinājums, ka projekts principā atbilst atbilstības nosacījumiem. Saskaņā ar RAP 41. zemsvītras piezīmi tāda atbalsta gadījumā, kuru piešķir saskaņā ar apstiprinātām nodokļu atbalsta shēmām, ja atbrīvojums no nodokļa vai tā samazinājums tiek automātiski piemērots attiecināmiem izdevumiem bez jebkādas iestāžu iejaukšanās, dalībvalstīm nav rakstiski jāapstiprina, ka projekts, kuram veicama sīka pārbaude, principā atbilst shēmā noteiktajiem atbilstības nosacījumiem, pirms tiek sākts darbs projektā.

| (132) | Vācija apliecināja, ka ieguldījumi atbalstāmajā reģionā jāsaglabā vismaz piecus gadus pēc to pabeigšanas (RAP 4.1. iedaļa). |
| --- | --- |

(132)

Vācija apliecināja, ka ieguldījumi atbalstāmajā reģionā jāsaglabā vismaz piecus gadus pēc to pabeigšanas (RAP 4.1. iedaļa).

| (133) | Vācija arī apliecināja, ka ir jāievēro noteikumi par atbalsta summēšanu (RAP 4.4. iedaļa). |
| --- | --- |

(133)

Vācija arī apliecināja, ka ir jāievēro noteikumi par atbalsta summēšanu (RAP 4.4. iedaļa).

| (134) | Tāpēc Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz informāciju, kas tai bija pieejama pirms atceltā lēmuma pieņemšanas, atbalsta pasākums atbilst RAP noteiktajiem saderīguma standartkritērijiem. |
| --- | --- |

(134)

Tāpēc Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz informāciju, kas tai bija pieejama pirms atceltā lēmuma pieņemšanas, atbalsta pasākums atbilst RAP noteiktajiem saderīguma standartkritērijiem.

6.5.   SADERĪBA AR RAP NOTEIKUMIEM PAR ATBALSTU LIELIEM IEGULDĪJUMU PROJEKTIEM

| (135) | Tā kā reģionālais atbalsts tika piešķirts lielam ieguldījumu projektam, Komisijai ir arī jānovērtē tā atbilstība RAP 4.3. iedaļā noteiktajām īpašajām prasībām par reģionālo atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem. |
| --- | --- |

(135)

Tā kā reģionālais atbalsts tika piešķirts lielam ieguldījumu projektam, Komisijai ir arī jānovērtē tā atbilstība RAP 4.3. iedaļā noteiktajām īpašajām prasībām par reģionālo atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem.

6.5.1.   ATBALSTA INTENSITĀTE (RAP 67. PUNKTS)

| (136) | Tā kā paziņotie attiecināmie izdevumi diskontētā vērtībā ir EUR 58 6 7 22  900 un Brandenburgas–Ziemeļaustrumu reģionā piemērojamie reģionālā atbalsta standarta griesti ir 30 % DBE, koriģētā maksimālā atbalsta intensitāte, kas atļauta saskaņā ar RAP 67. punktu, ir 12,30 % DBE. |
| --- | --- |

(136)

Tā kā paziņotie attiecināmie izdevumi diskontētā vērtībā ir EUR 58 6 7 22  900 un Brandenburgas–Ziemeļaustrumu reģionā piemērojamie reģionālā atbalsta standarta griesti ir 30 % DBE, koriģētā maksimālā atbalsta intensitāte, kas atļauta saskaņā ar RAP 67. punktu, ir 12,30 % DBE.

| (137) | Pēc atceltā lēmuma pieņemšanas Vācija informēja Komisiju, ka attiecināmās izmaksas ir samazinātas, jo ieguldījumi spēkstacijā ir izslēgti no subsidētā projekta. Ja samazinātajām attiecināmajām izmaksām būtu piemērots RAP 67. punktā paredzētais samazināšanas mehānisms, maksimālā atbalsta intensitāte būtu lielāka. Tomēr atbalsta saņēmējs darbu projektā sāka apstākļos, kad Komisijai paziņotā un tās vēlāk apstiprinātā atbalsta intensitāte bija 12,30 % DBE. Tāpēc var secināt, ka sākotnēji apstiprinātā atbalsta intensitāte bija pietiekama, lai pieņemtu lēmumu par ieguldījumu veikšanu, un ka atbalsta intensitātes palielināšana nebūtu radījusi papildu stimulējošu ietekmi (37). |
| --- | --- |

(137)

Pēc atceltā lēmuma pieņemšanas Vācija informēja Komisiju, ka attiecināmās izmaksas ir samazinātas, jo ieguldījumi spēkstacijā ir izslēgti no subsidētā projekta. Ja samazinātajām attiecināmajām izmaksām būtu piemērots RAP 67. punktā paredzētais samazināšanas mehānisms, maksimālā atbalsta intensitāte būtu lielāka. Tomēr atbalsta saņēmējs darbu projektā sāka apstākļos, kad Komisijai paziņotā un tās vēlāk apstiprinātā atbalsta intensitāte bija 12,30 % DBE. Tāpēc var secināt, ka sākotnēji apstiprinātā atbalsta intensitāte bija pietiekama, lai pieņemtu lēmumu par ieguldījumu veikšanu, un ka atbalsta intensitātes palielināšana nebūtu radījusi papildu stimulējošu ietekmi (37).

| (138) | Par samazināto ieguldījumu projektu Propapier tika izmaksāts atbalsts EUR 5 0 5 59  153 nominālvērtībā, kas atbilst EUR 4 4 1 72  973 pašreizējā vērtībā. Tas savukārt atbilst atbalsta intensitātei 12,51 % DBE un tādējādi pārsniedz maksimāli pieļaujamos 12,30 %. Tomēr Vācija ir apliecinājusi, ka Propapier ir atmaksājis pārsniegto atbalstu, tostarp procentus, par kopējo summu EUR 1 0 99  539. Tādējādi atbalsta saņēmēja paturētais atbalsts nepārsniedz EUR 4 3 4 15  903, t. i., 12,30 % DBE no samazinātajām ieguldījumu projekta attiecināmajām izmaksām. Pamatojoties uz minēto, ir secināms, ka piešķirtā atbalsta summa atbilst RAP 67. punktam. |
| --- | --- |

(138)

Par samazināto ieguldījumu projektu Propapier tika izmaksāts atbalsts EUR 5 0 5 59  153 nominālvērtībā, kas atbilst EUR 4 4 1 72  973 pašreizējā vērtībā. Tas savukārt atbilst atbalsta intensitātei 12,51 % DBE un tādējādi pārsniedz maksimāli pieļaujamos 12,30 %. Tomēr Vācija ir apliecinājusi, ka Propapier ir atmaksājis pārsniegto atbalstu, tostarp procentus, par kopējo summu EUR 1 0 99  539. Tādējādi atbalsta saņēmēja paturētais atbalsts nepārsniedz EUR 4 3 4 15  903, t. i., 12,30 % DBE no samazinātajām ieguldījumu projekta attiecināmajām izmaksām. Pamatojoties uz minēto, ir secināms, ka piešķirtā atbalsta summa atbilst RAP 67. punktam.

| (139) | Lēmumā par procedūras sākšanu par valsts atbalsta lietu SA.36147 (C 30/2010) (38) Komisija pauda bažas par iespējamu vienota ieguldījumu projekta esību RAP 60. punkta izpratnē starp ieguldījumiem Propapier papīrfabrikā un vairākiem infrastruktūras pasākumiem, ko veikušas publiskās iestādes rūpniecības rajonā, kurš pārvalda Propapier ieguldījumus. Tāpēc Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu par reģionālo ieguldījumu atbalsta lietu SA.23827 (2013/C) – Vācija – LIP – Propapier PM 2 GmbH – noteica, ka tad, ja pēc tās veiktās oficiālās izmeklēšanas valsts atbalsta lietā SA.36147 (C 30/10) – Vācija – Iespējamais infrastruktūras atbalsts Propapier PM2 – tā secinās, ka citi atbalstītie ieguldījumi ir uzskatāmi par vienotu ieguldījumu projektu ar ieguldījumiem Propapier papīrfabrikā vai ka Propapier tiek piešķirts papildu atbalsts infrastruktūras pasākumu veidā, novērtējums par Propapier piešķirtā reģionālā ieguldījumu atbalsta saderību ar RAP 67. punktu tiks veikts, ņemot vērā apvienoto atbalsta paketi. |
| --- | --- |

(139)

Lēmumā par procedūras sākšanu par valsts atbalsta lietu SA.36147 (C 30/2010) (38) Komisija pauda bažas par iespējamu vienota ieguldījumu projekta esību RAP 60. punkta izpratnē starp ieguldījumiem Propapier papīrfabrikā un vairākiem infrastruktūras pasākumiem, ko veikušas publiskās iestādes rūpniecības rajonā, kurš pārvalda Propapier ieguldījumus. Tāpēc Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu par reģionālo ieguldījumu atbalsta lietu SA.23827 (2013/C) – Vācija – LIP – Propapier PM 2 GmbH – noteica, ka tad, ja pēc tās veiktās oficiālās izmeklēšanas valsts atbalsta lietā SA.36147 (C 30/10) – Vācija – Iespējamais infrastruktūras atbalsts Propapier PM2 – tā secinās, ka citi atbalstītie ieguldījumi ir uzskatāmi par vienotu ieguldījumu projektu ar ieguldījumiem Propapier papīrfabrikā vai ka Propapier tiek piešķirts papildu atbalsts infrastruktūras pasākumu veidā, novērtējums par Propapier piešķirtā reģionālā ieguldījumu atbalsta saderību ar RAP 67. punktu tiks veikts, ņemot vērā apvienoto atbalsta paketi.

| (140) | Komisija Propapier piešķirto reģionālo atbalstu ņems vērā, novērtējot infrastruktūras atbalsta pasākumu saderību, kad tā pieņems galīgo lēmumu par valsts atbalsta lietu SA.36147 (C 30/10) (39). |
| --- | --- |

(140)

Komisija Propapier piešķirto reģionālo atbalstu ņems vērā, novērtējot infrastruktūras atbalsta pasākumu saderību, kad tā pieņems galīgo lēmumu par valsts atbalsta lietu SA.36147 (C 30/10) (39).

6.5.2.   RAP 68. PUNKTA A) UN B) APAKŠPUNKTĀ PAREDZĒTO PĀRBAUŽU PIEMĒROŠANA

| (141) | Tā kā no visiem avotiem piešķirtā atbalsta kopsumma pārsniedz individuālo paziņošanas robežvērtību, Komisijai jāveic RAP 68. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktās pārbaudes. |
| --- | --- |

(141)

Tā kā no visiem avotiem piešķirtā atbalsta kopsumma pārsniedz individuālo paziņošanas robežvērtību, Komisijai jāveic RAP 68. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktās pārbaudes.

| (142) | Atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem, uz kuriem attiecas RAP 68. punkts, ja:






  — | atbalsta saņēmējam ir vairāk nekā 25 % no attiecīgā produkta pārdošanas apjoma pirms vai pēc ieguldījumu veikšanas vai |
| --- | --- | --- |

(142)

Atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem, uz kuriem attiecas RAP 68. punkts, ja:

—

atbalsta saņēmējam ir vairāk nekā 25 % no attiecīgā produkta pārdošanas apjoma pirms vai pēc ieguldījumu veikšanas vai

| — | projekta radītā jauda pārsniedz 5 % no tirgus lieluma, ko aprēķina, izmantojot acīmredzamā patēriņa datus par attiecīgo produktu, ja vien tā acīmredzamā patēriņa gada pieauguma vidējais rādītājs iepriekšējos piecos gados nepārsniedz EEZ IKP gada pieauguma vidējo rādītāju, |
| --- | --- |

—

projekta radītā jauda pārsniedz 5 % no tirgus lieluma, ko aprēķina, izmantojot acīmredzamā patēriņa datus par attiecīgo produktu, ja vien tā acīmredzamā patēriņa gada pieauguma vidējais rādītājs iepriekšējos piecos gados nepārsniedz EEZ IKP gada pieauguma vidējo rādītāju,

var apstiprināt tikai pēc sīkas pārbaudes, kad ir sākta LESD 108. panta 2. punktā paredzētā oficiālā izmeklēšanas procedūra, pārliecinoties, ka atbalsts ir nepieciešams, lai radītu ieguldījumus stimulējošu ietekmi un ka atbalsta pasākuma radītie ieguvumi ir lielāki nekā izrietošie konkurences izkropļojumi.

| (143) | Lai veiktu RAP 68. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētās attiecīgās pārbaudes, Komisijai vispirms jānosaka konkrētā produkta tirgus un konkrētais ģeogrāfiskais tirgus. |
| --- | --- |

(143)

Lai veiktu RAP 68. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētās attiecīgās pārbaudes, Komisijai vispirms jānosaka konkrētā produkta tirgus un konkrētais ģeogrāfiskais tirgus.

6.5.2.1.   Attiecīgie produkti

| (144) | Komisija uzskata, ka, lai gan Progroup varbūt bija iecerējis Propapier PM2 iekārtu izmantot galvenokārt, lai ražotu testlaineru ar masu 70/110 g/m2 un gofrēto slāņpapīru ar masu 70/130 g/m2 (kā apgalvoja Smurfit Kappa), tirgus nošķiršana jāveic, pamatojoties uz iekārtas faktisko iespējamo ražošanas jaudu. Tāpēc Komisija apstiprina, ka, kā apgalvojusi Vācija un kā aprakstīts 25. apsvērumā, ieguldījumu projekts ir tieši saistīts ar divu veidu CCM, proti, testlaineru ar masu līdz 150 g/m2 un gofrēto slāņpapīru, kas izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām. |
| --- | --- |

(144)

Komisija uzskata, ka, lai gan Progroup varbūt bija iecerējis Propapier PM2 iekārtu izmantot galvenokārt, lai ražotu testlaineru ar masu 70/110 g/m2 un gofrēto slāņpapīru ar masu 70/130 g/m2 (kā apgalvoja Smurfit Kappa), tirgus nošķiršana jāveic, pamatojoties uz iekārtas faktisko iespējamo ražošanas jaudu. Tāpēc Komisija apstiprina, ka, kā apgalvojusi Vācija un kā aprakstīts 25. apsvērumā, ieguldījumu projekts ir tieši saistīts ar divu veidu CCM, proti, testlaineru ar masu līdz 150 g/m2 un gofrēto slāņpapīru, kas izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām.

| (145) | Tā kā tiek lēsts, ka 75 % atbalstītajā fabrikā saražoto CCM bija plānots izmantot Progroup iekšienē pakārtotā produkta ražošanai, Komisija atbilstoši RAP 69. punktam uzskata, ka pakārtotais produkts, t. i., gofrētais kartons, ir arī attiecīgais produkts ieguldījumu projektā. |
| --- | --- |

(145)

Tā kā tiek lēsts, ka 75 % atbalstītajā fabrikā saražoto CCM bija plānots izmantot Progroup iekšienē pakārtotā produkta ražošanai, Komisija atbilstoši RAP 69. punktam uzskata, ka pakārtotais produkts, t. i., gofrētais kartons, ir arī attiecīgais produkts ieguldījumu projektā.

6.5.2.2.   Konkrētā produkta tirgus

| (146) | Saskaņā ar RAP 69. punktu jēdziens “attiecīgā [konkrētā] produkta tirgus” ietver attiecīgo produktu un tā aizstājējus, ko par tādiem uzskata patērētājs (ņemot vērā produkta iezīmes, cenu un paredzēto lietojumu) vai ražotājs (ņemot vērā ražošanas iekārtu elastību). |
| --- | --- |

(146)

Saskaņā ar RAP 69. punktu jēdziens “attiecīgā [konkrētā] produkta tirgus” ietver attiecīgo produktu un tā aizstājējus, ko par tādiem uzskata patērētājs (ņemot vērā produkta iezīmes, cenu un paredzēto lietojumu) vai ražotājs (ņemot vērā ražošanas iekārtu elastību).

Konkrētā produkta tirgus attiecībā uz CCM

| (147) | Vācija apgalvoja, ka abu veidu CCM, ko plānots ražot atbalstītajā fabrikā, t. i., testlainers ar masu līdz 150 g/m2 un gofrētais slāņpapīrs, ko izgatavo no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām, pieder vienam un tam pašam vispārējam CCM tirgum, kurš ietver arī kraftpapīru un gofrēto slāņpapīru, kas izgatavots no jaunšķiedras, neatkarīgi no to svara. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Vācija atsaucās uz dažādo produktu savstarpējo aizvietojamību. |
| --- | --- |

(147)

Vācija apgalvoja, ka abu veidu CCM, ko plānots ražot atbalstītajā fabrikā, t. i., testlainers ar masu līdz 150 g/m2 un gofrētais slāņpapīrs, ko izgatavo no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām, pieder vienam un tam pašam vispārējam CCM tirgum, kurš ietver arī kraftpapīru un gofrēto slāņpapīru, kas izgatavots no jaunšķiedras, neatkarīgi no to svara. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Vācija atsaucās uz dažādo produktu savstarpējo aizvietojamību.

| (148) | Komisija tiešām uzskata, ka gofrētais slāņpapīrs, ko izgatavo no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām, un gofrētais slāņpapīrs, ko izgatavo no jaunšķiedras, ir savstarpēji aizvietojami no piedāvājuma viedokļa. Gofrēto slāņpapīru no jaunšķiedras var izgatavot tajā pašā ražošanas līnijā, ko izmanto gofrētā slāņpapīra ražošanai no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām; nepieciešama tikai korekcija attiecībā uz izejvielu sagatavošanu (vienreizējs ieguldījums EUR [..] miljonu apmērā, kas ir mazāk nekā [..] % no kopējām ieguldījumu izmaksām). Turklāt gofrēto slāņpapīru no jaunšķiedras praksē izgatavo no maisījuma, kas satur 40–50 % otrreizējā pārstrādē iegūtu šķiedru. |
| --- | --- |

(148)

Komisija tiešām uzskata, ka gofrētais slāņpapīrs, ko izgatavo no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām, un gofrētais slāņpapīrs, ko izgatavo no jaunšķiedras, ir savstarpēji aizvietojami no piedāvājuma viedokļa. Gofrēto slāņpapīru no jaunšķiedras var izgatavot tajā pašā ražošanas līnijā, ko izmanto gofrētā slāņpapīra ražošanai no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām; nepieciešama tikai korekcija attiecībā uz izejvielu sagatavošanu (vienreizējs ieguldījums EUR [..] miljonu apmērā, kas ir mazāk nekā [..] % no kopējām ieguldījumu izmaksām). Turklāt gofrēto slāņpapīru no jaunšķiedras praksē izgatavo no maisījuma, kas satur 40–50 % otrreizējā pārstrādē iegūtu šķiedru.

| (149) | Gofrētais slāņpapīrs, kas izgatavots uz jaunšķiedras bāzes, ir aptuveni par 15 % dārgāks nekā gofrētais slāņpapīrs, kas izgatavots tikai no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām. Tomēr no patērētāja viedokļa abu veidu produktiem ir vienādas pamatīpašības un vienāds lietojums. Patērētāji var aizvietot smagāku (piemēram, 140 g/m2) no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām izgatavotu gofrēto slāņpapīru ar vieglāku (piemēram, 127 g/m2) slāņpapīru, kas izgatavots no jaunšķiedras. Iespēja izmantot vieglāku gofrēto slāņpapīru, kas izgatavots uz jaunšķiedras bāzes, salīdzinājumā ar gofrēto slāņpapīru no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām kompensē cenu atšķirību. Tāpēc Komisija uzskata, ka abu veidu produkti ir aizvietojami arī no pieprasījuma viedokļa. |
| --- | --- |

(149)

Gofrētais slāņpapīrs, kas izgatavots uz jaunšķiedras bāzes, ir aptuveni par 15 % dārgāks nekā gofrētais slāņpapīrs, kas izgatavots tikai no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām. Tomēr no patērētāja viedokļa abu veidu produktiem ir vienādas pamatīpašības un vienāds lietojums. Patērētāji var aizvietot smagāku (piemēram, 140 g/m2) no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām izgatavotu gofrēto slāņpapīru ar vieglāku (piemēram, 127 g/m2) slāņpapīru, kas izgatavots no jaunšķiedras. Iespēja izmantot vieglāku gofrēto slāņpapīru, kas izgatavots uz jaunšķiedras bāzes, salīdzinājumā ar gofrēto slāņpapīru no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām kompensē cenu atšķirību. Tāpēc Komisija uzskata, ka abu veidu produkti ir aizvietojami arī no pieprasījuma viedokļa.

| (150) | Tas pats attiecas uz testlainera, kas izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām, un no jaunšķiedras izgatavota kraftpapīra aizvietojamību; tiem ir vienāds lietojums, un kraftpapīra augstāko cenu kompensē iespēja aizvietot smagāku testlaineru ar vieglāku kraftpapīru. |
| --- | --- |

(150)

Tas pats attiecas uz testlainera, kas izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām, un no jaunšķiedras izgatavota kraftpapīra aizvietojamību; tiem ir vienāds lietojums, un kraftpapīra augstāko cenu kompensē iespēja aizvietot smagāku testlaineru ar vieglāku kraftpapīru.

| (151) | Gofrētais slāņpapīrs (gan no jaunšķiedras, gan no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām), testlainers un kraftpapīrs ir pilnīgi aizvietojami no piedāvājuma viedokļa, jo ikviena mūsdienīga papīra ražošanas iekārta, kāda ir arī atbalsta saņēmējam, var izgatavot abu veidu produktus. |
| --- | --- |

(151)

Gofrētais slāņpapīrs (gan no jaunšķiedras, gan no otrreizējā pārstrādē iegūtām šķiedrām), testlainers un kraftpapīrs ir pilnīgi aizvietojami no piedāvājuma viedokļa, jo ikviena mūsdienīga papīra ražošanas iekārta, kāda ir arī atbalsta saņēmējam, var izgatavot abu veidu produktus.

| (152) | Visbeidzot, CCM, kam ir atšķirīgs svars (piemēram, mazāks un lielāks par 150 g/m2), pieder vienam un tā pašam konkrētajam tirgum, jo patērētājs tos uzskata par aizvietojamiem; patērētājs var aizvietot vienu smagāka CCM slāni ar vairākiem lētāka un vieglāka CCM slāņiem. |
| --- | --- |

(152)

Visbeidzot, CCM, kam ir atšķirīgs svars (piemēram, mazāks un lielāks par 150 g/m2), pieder vienam un tā pašam konkrētajam tirgum, jo patērētājs tos uzskata par aizvietojamiem; patērētājs var aizvietot vienu smagāka CCM slāni ar vairākiem lētāka un vieglāka CCM slāņiem.

| (153) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, var secināt, ka konkrētais CCM tirgus ir vispārējais CCM tirgus. Tomēr agrākos Komisijas pieņemtos apvienošanas lēmumos (40) jautājums par konkrēto tirgu joprojām palika atklāts, jo īpaši attiecībā uz apakšiedalījumu produktos uz jaunšķiedras bāzes un produktos uz otrreizējā pārstrādē iegūtu šķiedru bāzes. Komisija norāda, ka Vācija iesniedza tirgus datus arī par visšaurāko iespējamo konkrēto tirgu, kurā ietverts testlainers ar masu līdz 150 g/m2 un gofrētais slāņpapīrs, kas izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra. |
| --- | --- |

(153)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, var secināt, ka konkrētais CCM tirgus ir vispārējais CCM tirgus. Tomēr agrākos Komisijas pieņemtos apvienošanas lēmumos (40) jautājums par konkrēto tirgu joprojām palika atklāts, jo īpaši attiecībā uz apakšiedalījumu produktos uz jaunšķiedras bāzes un produktos uz otrreizējā pārstrādē iegūtu šķiedru bāzes. Komisija norāda, ka Vācija iesniedza tirgus datus arī par visšaurāko iespējamo konkrēto tirgu, kurā ietverts testlainers ar masu līdz 150 g/m2 un gofrētais slāņpapīrs, kas izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra.

| (154) | Progroup ir vertikāli integrēts papīra ražošanas uzņēmums, kas konkurē vispārējā CCM tirgū, kurā ikviens integrēts ražošanas uzņēmums, pateicoties izdevīgākiem apstākļiem, var nolemt iepirkt konkrētu produktu no Progroup, nevis to ražot pats uz vietas. Vācijas iesniegti sīkas analīzes dati apliecināja, ka pat vertikāli integrētie ražotāji, kas ražo uz vietas tik daudz CCM (izsakot tonnās), cik tiem vajadzīgs savas gofrētā kartona produkcijas ražošanai, pērk CCM no konkurentiem un pārdod to konkurentiem atkarībā no konkrētā pieprasījuma pēc CCM apakšveidiem un no loģistikas prasībām. Ņemot vērā vertikāli integrēto ražotāju dominējošo klātbūtni, lielas tirgus daļas atvērtajā tirgū (t. i., tikai attiecībā uz trešo personu piegādēm) ne vienmēr nozīmē tirgus varu. Pamatojoties uz minēto, Vācija secināja, ka konkrētā produkta tirgus ir vispārējais CCM tirgus, kas aptver gan iekšējās CCM piegādes, gan pārdevumus trešām personām (proti, tas ir pilnīgi viss tirgus). Tomēr Vācija arī iesniedza datus tikai par atvērto tirgu. |
| --- | --- |

(154)

Progroup ir vertikāli integrēts papīra ražošanas uzņēmums, kas konkurē vispārējā CCM tirgū, kurā ikviens integrēts ražošanas uzņēmums, pateicoties izdevīgākiem apstākļiem, var nolemt iepirkt konkrētu produktu no Progroup, nevis to ražot pats uz vietas. Vācijas iesniegti sīkas analīzes dati apliecināja, ka pat vertikāli integrētie ražotāji, kas ražo uz vietas tik daudz CCM (izsakot tonnās), cik tiem vajadzīgs savas gofrētā kartona produkcijas ražošanai, pērk CCM no konkurentiem un pārdod to konkurentiem atkarībā no konkrētā pieprasījuma pēc CCM apakšveidiem un no loģistikas prasībām. Ņemot vērā vertikāli integrēto ražotāju dominējošo klātbūtni, lielas tirgus daļas atvērtajā tirgū (t. i., tikai attiecībā uz trešo personu piegādēm) ne vienmēr nozīmē tirgus varu. Pamatojoties uz minēto, Vācija secināja, ka konkrētā produkta tirgus ir vispārējais CCM tirgus, kas aptver gan iekšējās CCM piegādes, gan pārdevumus trešām personām (proti, tas ir pilnīgi viss tirgus). Tomēr Vācija arī iesniedza datus tikai par atvērto tirgu.

| (155) | Komisija uzskata, ka nav iemesla atkāpties no tās prakses, kas ievērota iepriekšējos valsts atbalsta (41) un apvienošanas lēmumos (42) papīra ražošanas nozarē (kuros Komisija vai nu nošķīra visu CCM un tikai otrreizējā pārstrādē iegūto CCM tirgus, vai arī nesniedza konkrētu to definīciju, un vai nu nošķīra vispārējo/atvērto tirgu, vai arī nesniedza konkrētu definīciju vai definēja tirgu kā vispārējo CCM tirgu, bet aprēķināja abus scenārijus). Tāpēc, pamatojoties uz informāciju, kas tai bija pieejama pirms atceltā lēmuma pieņemšanas, kā arī uz piezīmēm, kas saņemtas pēc lēmuma par procedūras sākšanu un attiecas uz faktisko situāciju pirms atceltā lēmuma pieņemšanas, Komisija nolēma veikt RAP 68. punktā paredzētās pārbaudes visu CCM tirgus līmenī un tā tirgus līmenī, kas aptver testlaineru ar masu līdz 150 g/m2 un gofrēto slāņpapīru, kurš izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra, gan par vispārējo, gan atvērto tirgu. |
| --- | --- |

(155)

Komisija uzskata, ka nav iemesla atkāpties no tās prakses, kas ievērota iepriekšējos valsts atbalsta (41) un apvienošanas lēmumos (42) papīra ražošanas nozarē (kuros Komisija vai nu nošķīra visu CCM un tikai otrreizējā pārstrādē iegūto CCM tirgus, vai arī nesniedza konkrētu to definīciju, un vai nu nošķīra vispārējo/atvērto tirgu, vai arī nesniedza konkrētu definīciju vai definēja tirgu kā vispārējo CCM tirgu, bet aprēķināja abus scenārijus). Tāpēc, pamatojoties uz informāciju, kas tai bija pieejama pirms atceltā lēmuma pieņemšanas, kā arī uz piezīmēm, kas saņemtas pēc lēmuma par procedūras sākšanu un attiecas uz faktisko situāciju pirms atceltā lēmuma pieņemšanas, Komisija nolēma veikt RAP 68. punktā paredzētās pārbaudes visu CCM tirgus līmenī un tā tirgus līmenī, kas aptver testlaineru ar masu līdz 150 g/m2 un gofrēto slāņpapīru, kurš izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra, gan par vispārējo, gan atvērto tirgu.

Konkrētā produkta tirgus attiecībā uz gofrēto kartonu

| (156) | Gofrētais kartons atbalstītajā fabrikā netiks ražots, bet tas ir attiecīgais pakārtotais produkts ieguldījumu projektā. |
| --- | --- |

(156)

Gofrētais kartons atbalstītajā fabrikā netiks ražots, bet tas ir attiecīgais pakārtotais produkts ieguldījumu projektā.

| (157) | Vācija apgalvoja, ka gofrētais kartons veido atsevišķu tirgu no piedāvājuma viedokļa, jo gofrētā kartona ražošanai paredzētās iekārtas nevar pārveidot – pat ar ievērojamām papildu izmaksām – citu produktu ražošanai. |
| --- | --- |

(157)

Vācija apgalvoja, ka gofrētais kartons veido atsevišķu tirgu no piedāvājuma viedokļa, jo gofrētā kartona ražošanai paredzētās iekārtas nevar pārveidot – pat ar ievērojamām papildu izmaksām – citu produktu ražošanai.

| (158) | No pieprasījuma viedokļa gofrētā kartona iepakojums visvairāk atbilst kartona kastēm, lai gan gofrētā kartona iepakojums ir vieglāks, stabilāks un lētāks. Tāpēc arī gofrētā kartona patērētāji, t. i., gofrēto kastu ražotāji, nevar to aizvietot ar citiem produktiem attiecībā uz lielāko daļu vajadzīgā iepakojuma. |
| --- | --- |

(158)

No pieprasījuma viedokļa gofrētā kartona iepakojums visvairāk atbilst kartona kastēm, lai gan gofrētā kartona iepakojums ir vieglāks, stabilāks un lētāks. Tāpēc arī gofrētā kartona patērētāji, t. i., gofrēto kastu ražotāji, nevar to aizvietot ar citiem produktiem attiecībā uz lielāko daļu vajadzīgā iepakojuma.

| (159) | Tā kā netika saņemtas piezīmes par šo jautājumu, Komisija neatkāpjas no savas iepriekšējās prakses, kas ievērota iepriekš minētajos apvienošanas lēmumos, un apstiprina savu viedokli, kas izteikts arī atceltajā lēmumā un lēmumā par procedūras sākšanu, proti, ka gofrētais kartons veido atsevišķu konkrētā produkta tirgu. |
| --- | --- |

(159)

Tā kā netika saņemtas piezīmes par šo jautājumu, Komisija neatkāpjas no savas iepriekšējās prakses, kas ievērota iepriekš minētajos apvienošanas lēmumos, un apstiprina savu viedokli, kas izteikts arī atceltajā lēmumā un lēmumā par procedūras sākšanu, proti, ka gofrētais kartons veido atsevišķu konkrētā produkta tirgu.

6.5.2.3.   Konkrētais ģeogrāfiskais tirgus

| (160) | RAP 70. punktā ir noteikts, ka RAP 68. punkta a) un b) apakšpunktā paredzēto pārbaužu piemērošanas nolūkā “noietu un acīmredzamo patēriņu definē saskaņā ar attiecīgo līmeni Prodcom klasifikācijā, parasti EEZ, vai, ja šāda informācija nav pieejama vai izmantojama, pamatojoties uz jebkādiem citiem vispārpieņemtiem tirgus segmentiem, par kuriem ir viegli pieejami statistikas dati”. |
| --- | --- |

(160)

RAP 70. punktā ir noteikts, ka RAP 68. punkta a) un b) apakšpunktā paredzēto pārbaužu piemērošanas nolūkā “noietu un acīmredzamo patēriņu definē saskaņā ar attiecīgo līmeni Prodcom klasifikācijā, parasti EEZ, vai, ja šāda informācija nav pieejama vai izmantojama, pamatojoties uz jebkādiem citiem vispārpieņemtiem tirgus segmentiem, par kuriem ir viegli pieejami statistikas dati”.

CCM konkrētais ģeogrāfiskais tirgus

| (161) | Vācija apgalvo, ka CCM konkrētais ģeogrāfiskais tirgus aptver vismaz EEZ un pat pārsniedz EEZ robežas (t. i., ietver arī EEZ blakusesošās teritorijas). Tomēr Komisija uzskata, ka nav iemesla atkāpties no tās prakses, kas ievērota agrākos valsts atbalsta un apvienošanas lēmumos, kuros uzskatīts, ka EEZ ir CCM konkrētais ģeogrāfiskais tirgus, un tāpēc tā piemēros RAP 68. punktā paredzēto tirgus pārbaudi, pamatojoties uz vispārpieņemtajiem CCM un otrreizējā pārstrādē iegūto CCM ģeogrāfiskā tirgus segmentiem, par kuriem ir viegli pieejami dati un kuri aptver EEZ. |
| --- | --- |

(161)

Vācija apgalvo, ka CCM konkrētais ģeogrāfiskais tirgus aptver vismaz EEZ un pat pārsniedz EEZ robežas (t. i., ietver arī EEZ blakusesošās teritorijas). Tomēr Komisija uzskata, ka nav iemesla atkāpties no tās prakses, kas ievērota agrākos valsts atbalsta un apvienošanas lēmumos, kuros uzskatīts, ka EEZ ir CCM konkrētais ģeogrāfiskais tirgus, un tāpēc tā piemēros RAP 68. punktā paredzēto tirgus pārbaudi, pamatojoties uz vispārpieņemtajiem CCM un otrreizējā pārstrādē iegūto CCM ģeogrāfiskā tirgus segmentiem, par kuriem ir viegli pieejami dati un kuri aptver EEZ.

Gofrētā kartona konkrētais ģeogrāfiskais tirgus

| (162) | Gofrēto kartonu Progroup ražos citās vietās, izmantojot Eizenhitenštates fabrikā saražotos CCM. Paziņošanas brīdī bija plānots, ka Propapier piegādās CCM Propapier fabrikām, kas atrodas Vācijā, kā arī Francijā, Čehijas Republikā, un nākotnē arī fabrikai Strikovā (Polijā) pēc tās uzbūvēšanas 2008. gadā. Šīs fabrikas savukārt ražos pakārtoto produktu, t. i., gofrēto kartonu. |
| --- | --- |

(162)

Gofrēto kartonu Progroup ražos citās vietās, izmantojot Eizenhitenštates fabrikā saražotos CCM. Paziņošanas brīdī bija plānots, ka Propapier piegādās CCM Propapier fabrikām, kas atrodas Vācijā, kā arī Francijā, Čehijas Republikā, un nākotnē arī fabrikai Strikovā (Polijā) pēc tās uzbūvēšanas 2008. gadā. Šīs fabrikas savukārt ražos pakārtoto produktu, t. i., gofrēto kartonu.

| (163) | Vācija apgalvo, ka konkrētais gofrētā kartona ģeogrāfiskais tirgus ir šaurāks nekā EEZ, tomēr tā arī iesniedza datus par teritoriju, kas aptver galvenās valstis, kurām piegādā Progroup (t. i., Čehijas Republiku, Franciju, Vāciju, Apvienoto Karalisti, Nīderlandi un Poliju). Ņemot vērā sliktāko scenāriju un pamatojoties uz saviem konstatējumiem agrākos apvienošanas lēmumos (43), kuros norādīts, ka gofrētā kartona loksnes var ekonomiski transportēt līdz 400 km attālumā no gofrēšanas fabrikas, Komisija atstāj atklātu jautājumu par gofrētā kartona konkrētā ģeogrāfiskā tirgus definēšanu un aprēķinās tirgus daļas gan EEZ līmenī, gan par teritoriju, kas aptver tikai galvenās valstis, kurām piegādā Progroup. |
| --- | --- |

(163)

Vācija apgalvo, ka konkrētais gofrētā kartona ģeogrāfiskais tirgus ir šaurāks nekā EEZ, tomēr tā arī iesniedza datus par teritoriju, kas aptver galvenās valstis, kurām piegādā Progroup (t. i., Čehijas Republiku, Franciju, Vāciju, Apvienoto Karalisti, Nīderlandi un Poliju). Ņemot vērā sliktāko scenāriju un pamatojoties uz saviem konstatējumiem agrākos apvienošanas lēmumos (43), kuros norādīts, ka gofrētā kartona loksnes var ekonomiski transportēt līdz 400 km attālumā no gofrēšanas fabrikas, Komisija atstāj atklātu jautājumu par gofrētā kartona konkrētā ģeogrāfiskā tirgus definēšanu un aprēķinās tirgus daļas gan EEZ līmenī, gan par teritoriju, kas aptver tikai galvenās valstis, kurām piegādā Progroup.

6.5.2.4.   Tirgus daļas

| (164) | Lai izvērtētu, vai nav pārsniegta RAP 68. punkta a) apakšpunktā noteiktā robežvērtība, Komisijai atbalsta saņēmēja tirgus daļa jāanalizē grupas līmenī pirms un pēc ieguldījumiem. Ieguldījumu projekts tika sākts 2007. gadā un pabeigts 2010. gada vidū, savukārt pilnu jaudu bija plānots sasniegt tikai 2015. gadā. Paziņošanas brīdī Vācija norādīja, ka neatkarīgi dati par acīmredzamo patēriņu konkrētajos tirgos nav pieejami par nākamo gadu pēc pilnas jaudas sasniegšanas, t. i., 2016. gadu. Tāpēc Komisija nolēma izvērtēt tirgus daļas par nākamo gadu pēc ieguldījumu pabeigšanas, par kuru jau bija pieejamas neatkarīgas prognozes, t. i., par 2011. gadu. Tas ir pieņemams tuvinājums, jo bija plānots, ka līdz tam brīdim jau būs pieejami 92 % no kopējās jaudas, kas jārada projektam. |
| --- | --- |

(164)

Lai izvērtētu, vai nav pārsniegta RAP 68. punkta a) apakšpunktā noteiktā robežvērtība, Komisijai atbalsta saņēmēja tirgus daļa jāanalizē grupas līmenī pirms un pēc ieguldījumiem. Ieguldījumu projekts tika sākts 2007. gadā un pabeigts 2010. gada vidū, savukārt pilnu jaudu bija plānots sasniegt tikai 2015. gadā. Paziņošanas brīdī Vācija norādīja, ka neatkarīgi dati par acīmredzamo patēriņu konkrētajos tirgos nav pieejami par nākamo gadu pēc pilnas jaudas sasniegšanas, t. i., 2016. gadu. Tāpēc Komisija nolēma izvērtēt tirgus daļas par nākamo gadu pēc ieguldījumu pabeigšanas, par kuru jau bija pieejamas neatkarīgas prognozes, t. i., par 2011. gadu. Tas ir pieņemams tuvinājums, jo bija plānots, ka līdz tam brīdim jau būs pieejami 92 % no kopējās jaudas, kas jārada projektam.

| (165) | Lai noteiktu Progroup tirgus daļu grupas līmenī, Komisija salīdzināja tā kopējās piegādes (ieskaitot pārdevumus trešām personām, kā arī pārdevumus grupas iekšienē) apjoma un vērtības izteiksmē konkrētajā gadā ar acīmredzamo patēriņu konkrētajos tirgos. Tika arī atsevišķi aprēķinātas tirgus daļas par atvērto CCM tirgu, t. i., ņemot vērā tikai Progroup ārējos pārdevumus (44) un tirgus kopējo lielumu attiecībā uz trešo personu piegādēm. |
| --- | --- |

(165)

Lai noteiktu Progroup tirgus daļu grupas līmenī, Komisija salīdzināja tā kopējās piegādes (ieskaitot pārdevumus trešām personām, kā arī pārdevumus grupas iekšienē) apjoma un vērtības izteiksmē konkrētajā gadā ar acīmredzamo patēriņu konkrētajos tirgos. Tika arī atsevišķi aprēķinātas tirgus daļas par atvērto CCM tirgu, t. i., ņemot vērā tikai Progroup ārējos pārdevumus (44) un tirgus kopējo lielumu attiecībā uz trešo personu piegādēm.

| (166) | Skaitļus par kopējo acīmredzamo patēriņu EEZ mērogā apjoma un vērtības izteiksmē tirgos, kas aptver CCM, testlaineru ar masu līdz 150 g/m2 un gofrēto slāņpapīru, kurš izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra, kā arī gofrēto kartonu, paziņošanas mērķiem pēc atbalsta saņēmēja lūguma apkopoja Pöyry – globāls konsultāciju un inženierpakalpojumu uzņēmums, kura darbība vērsta uz enerģētikas, mežrūpniecības, kā arī infrastruktūras un vides nozarēm. Pöyry sagatavoja datus, izmantojot savu datubāzi, kā arī datus, kas pieejami publiskajā telpā, piemēram, tirdzniecības žurnālos, un ko sniegušas nozaru apvienības. |
| --- | --- |

(166)

Skaitļus par kopējo acīmredzamo patēriņu EEZ mērogā apjoma un vērtības izteiksmē tirgos, kas aptver CCM, testlaineru ar masu līdz 150 g/m2 un gofrēto slāņpapīru, kurš izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra, kā arī gofrēto kartonu, paziņošanas mērķiem pēc atbalsta saņēmēja lūguma apkopoja Pöyry – globāls konsultāciju un inženierpakalpojumu uzņēmums, kura darbība vērsta uz enerģētikas, mežrūpniecības, kā arī infrastruktūras un vides nozarēm. Pöyry sagatavoja datus, izmantojot savu datubāzi, kā arī datus, kas pieejami publiskajā telpā, piemēram, tirdzniecības žurnālos, un ko sniegušas nozaru apvienības.

| (167) | Tā kā nebija neatkarīgu skaitļu par atvērtā tirgus lielumu, Vācija šo tirgus apjomu noteica, pamatojoties uz Pöyry jaudas datiem par 2006. gadu. Izmantotā metode bija CCM un gofrētā kartona ražošanas jaudas salīdzināšana par katru integrēto ražotāju. Ja gofrētā kartona ražošanas jauda ir lielāka, teorētiski tas rada atbilstošu pieprasījumu pēc izejvielas, t. i., CCM, atvērtajā tirgū. Šim integrēto ražotāju papildu pieprasījumam pēc CCM pieskaita neintegrēto gofrētā kartona ražotāju pieprasījumu pēc CCM atvērtajā tirgū. Ja aprēķina šādi, atvērtā CCM tirgus kopējais lielums ir aptuveni 37 % no kopējā CCM tirgus. Šis īpatsvars tika arī izmantots, lai aprēķinātu atvērtā tirgus lielumu 2011. gadā (45). |
| --- | --- |

(167)

Tā kā nebija neatkarīgu skaitļu par atvērtā tirgus lielumu, Vācija šo tirgus apjomu noteica, pamatojoties uz Pöyry jaudas datiem par 2006. gadu. Izmantotā metode bija CCM un gofrētā kartona ražošanas jaudas salīdzināšana par katru integrēto ražotāju. Ja gofrētā kartona ražošanas jauda ir lielāka, teorētiski tas rada atbilstošu pieprasījumu pēc izejvielas, t. i., CCM, atvērtajā tirgū. Šim integrēto ražotāju papildu pieprasījumam pēc CCM pieskaita neintegrēto gofrētā kartona ražotāju pieprasījumu pēc CCM atvērtajā tirgū. Ja aprēķina šādi, atvērtā CCM tirgus kopējais lielums ir aptuveni 37 % no kopējā CCM tirgus. Šis īpatsvars tika arī izmantots, lai aprēķinātu atvērtā tirgus lielumu 2011. gadā (45).

| (168) | Šī metode nesniedz iespēju novērtēt atvērtā tirgus lielumu attiecībā uz testlaineru un gofrēto slāņpapīru, kas izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra, jo nav pieejami atsevišķi dati, kuros ir nošķirta uz otrreizējā pārstrādē iegūta papīra bāzes un uz jaunšķiedras bāzes izgatavotu CCM ražošanas jauda. Tomēr, tā kā uz otrreizējā pārstrādē iegūta papīra bāzes ražotie CCM veido aptuveni 70–80 % no vispārējā CCM tirgus, ļoti iespējams, ka šis lielais īpatsvars ir attiecināms arī uz atvērto tirgu; tas nozīmē, ka Progroup tirgus daļas uz otrreizējā pārstrādē iegūtu šķiedru bāzes izgatavoto CCM atvērtajā tirgū ir tikai mazliet lielākas nekā visu veidu CCM atvērtajā tirgū. |
| --- | --- |

(168)

Šī metode nesniedz iespēju novērtēt atvērtā tirgus lielumu attiecībā uz testlaineru un gofrēto slāņpapīru, kas izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra, jo nav pieejami atsevišķi dati, kuros ir nošķirta uz otrreizējā pārstrādē iegūta papīra bāzes un uz jaunšķiedras bāzes izgatavotu CCM ražošanas jauda. Tomēr, tā kā uz otrreizējā pārstrādē iegūta papīra bāzes ražotie CCM veido aptuveni 70–80 % no vispārējā CCM tirgus, ļoti iespējams, ka šis lielais īpatsvars ir attiecināms arī uz atvērto tirgu; tas nozīmē, ka Progroup tirgus daļas uz otrreizējā pārstrādē iegūtu šķiedru bāzes izgatavoto CCM atvērtajā tirgū ir tikai mazliet lielākas nekā visu veidu CCM atvērtajā tirgū.

| (169) | Dati par gofrētā kartona tirgus lielumu ģeogrāfiskajā apgabalā, kurā atrodas galvenās valstis, kurām piegādā Progroup (t. i., Čehijas Republika, Francija, Vācija, Apvienotā Karaliste, Nīderlande un Polija), tika noskaidroti, pamatojoties uz FEFCO
   (46) statistikas datiem, kas iesniegti pirms atceltā lēmuma pieņemšanas un kas liecina, ka minētais apgabals aizņem 58 % no kopējā EEZ tirgus. |
| --- | --- |

(169)

Dati par gofrētā kartona tirgus lielumu ģeogrāfiskajā apgabalā, kurā atrodas galvenās valstis, kurām piegādā Progroup (t. i., Čehijas Republika, Francija, Vācija, Apvienotā Karaliste, Nīderlande un Polija), tika noskaidroti, pamatojoties uz FEFCO
   (46) statistikas datiem, kas iesniegti pirms atceltā lēmuma pieņemšanas un kas liecina, ka minētais apgabals aizņem 58 % no kopējā EEZ tirgus.

| (170) | Progoup tirgus daļas konkrētajos tirgos iepriekšējā gadā pirms ieguldījumiem un nākamajā gadā pēc ieguldījumiem ir aprēķinātas, pamatojoties uz Vācijas iesniegtajiem tirgus datiem (kuru pamatā ir Pöyry un FEFCO dati), un norādītas 1. tabulā.

  1. tabula



  Progroup tirgus daļas grupas līmenī konkrētajos tirgos










  Tirgus daļas (%) | 2006 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- |
| apjoms | vērtība | apjoms | vērtība |
| CCM (vispārējais tirgus – EEZ) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| Tikai otrreizējā pārstrādē iegūti CCM (testlainers ar masu līdz 150 g/m2 un gofrētais slāņpapīrs, kas izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra) (vispārējais tirgus – EEZ) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| CCM (atvērtais tirgus – EEZ) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| Gofrētais kartons (EEZ) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| Gofrētais kartons (galvenās valstis, kurām piegādā) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |

(170)

Progoup tirgus daļas konkrētajos tirgos iepriekšējā gadā pirms ieguldījumiem un nākamajā gadā pēc ieguldījumiem ir aprēķinātas, pamatojoties uz Vācijas iesniegtajiem tirgus datiem (kuru pamatā ir Pöyry un FEFCO dati), un norādītas 1. tabulā.

1. tabula

Progroup tirgus daļas grupas līmenī konkrētajos tirgos

Tirgus daļas (%)

2006

2011

apjoms

vērtība

apjoms

vērtība

CCM (vispārējais tirgus – EEZ)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

Tikai otrreizējā pārstrādē iegūti CCM (testlainers ar masu līdz 150 g/m2 un gofrētais slāņpapīrs, kas izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra) (vispārējais tirgus – EEZ)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

CCM (atvērtais tirgus – EEZ)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

Gofrētais kartons (EEZ)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

Gofrētais kartons (galvenās valstis, kurām piegādā)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

| (171) | Attiecībā uz visām vērā ņemtajām tirgus definīcijām Progroup tirgus daļa joprojām ir ievērojami mazāka par 25 % robežvērtību, kas noteikta RAP 68. punkta a) apakšpunktā. Papildu segmentācija, pamatojoties uz masu līdz 130 g/m2, nepalielinās konkrētā tirgus daļu līdz līmenim, kas pārsniedz kritisko 25 % robežvērtību. |
| --- | --- |

(171)

Attiecībā uz visām vērā ņemtajām tirgus definīcijām Progroup tirgus daļa joprojām ir ievērojami mazāka par 25 % robežvērtību, kas noteikta RAP 68. punkta a) apakšpunktā. Papildu segmentācija, pamatojoties uz masu līdz 130 g/m2, nepalielinās konkrētā tirgus daļu līdz līmenim, kas pārsniedz kritisko 25 % robežvērtību.

| (172) | Tāpēc Komisija uzskata, ka izvērtējamais atbalsta pasākums nepārsniedz RAP 68. punkta a) apakšpunktā noteikto robežvērtību. |
| --- | --- |

(172)

Tāpēc Komisija uzskata, ka izvērtējamais atbalsta pasākums nepārsniedz RAP 68. punkta a) apakšpunktā noteikto robežvērtību.

6.5.2.5.   Jaudas palielinājums un tirgus darbība

| (173) | Komisijai ir jāveic arī RAP 68. punkta b) apakšpunktā paredzētā pārbaude. Tai jāpārliecinās, vai projekta radītā jauda ir mazāka nekā 5 % no tirgus lieluma, un šajā nolūkā jāizmanto acīmredzamā patēriņa dati par attiecīgo produktu, ja vien tā acīmredzamā patēriņa gada pieauguma vidējais rādītājs iepriekšējos piecos gados nepārsniedz EEZ IKP gada pieauguma vidējo rādītāju. |
| --- | --- |

(173)

Komisijai ir jāveic arī RAP 68. punkta b) apakšpunktā paredzētā pārbaude. Tai jāpārliecinās, vai projekta radītā jauda ir mazāka nekā 5 % no tirgus lieluma, un šajā nolūkā jāizmanto acīmredzamā patēriņa dati par attiecīgo produktu, ja vien tā acīmredzamā patēriņa gada pieauguma vidējais rādītājs iepriekšējos piecos gados nepārsniedz EEZ IKP gada pieauguma vidējo rādītāju.

| (174) | Komisijai vispirms jānovērtē, vai CCM tirgus darbība EEZ ir nepietiekama, pamatojoties uz acīmredzamā CCM patēriņa gada pieauguma vidējo rādītāju minētajā tirgū (47). |
| --- | --- |

(174)

Komisijai vispirms jānovērtē, vai CCM tirgus darbība EEZ ir nepietiekama, pamatojoties uz acīmredzamā CCM patēriņa gada pieauguma vidējo rādītāju minētajā tirgū (47).

| (175) | Paziņošanas brīdī pieejamie jaunākie dati attiecās uz 2001.–2006. gadu. Pamatojoties uz minētajiem datiem, acīmredzamā patēriņa saliktais gada vidējā pieauguma rādītājs (CAGR) vispārējā CCM tirgū EEZ valstīs bija 2,15 % apjoma izteiksmē un 0,02 % vērtības izteiksmē laikposmā no 2001. gada līdz 2006. gadam. Testlainera ar masu līdz 150 g/m2 un no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra izgatavotā gofrētā slāņpapīra acīmredzamā patēriņa CAGR EEZ valstīs bija 3,25 % apjoma izteiksmē un 1,22 % vērtības izteiksmē minētajā laikposmā. |
| --- | --- |

(175)

Paziņošanas brīdī pieejamie jaunākie dati attiecās uz 2001.–2006. gadu. Pamatojoties uz minētajiem datiem, acīmredzamā patēriņa saliktais gada vidējā pieauguma rādītājs (CAGR) vispārējā CCM tirgū EEZ valstīs bija 2,15 % apjoma izteiksmē un 0,02 % vērtības izteiksmē laikposmā no 2001. gada līdz 2006. gadam. Testlainera ar masu līdz 150 g/m2 un no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra izgatavotā gofrētā slāņpapīra acīmredzamā patēriņa CAGR EEZ valstīs bija 3,25 % apjoma izteiksmē un 1,22 % vērtības izteiksmē minētajā laikposmā.

| (176) | Tā kā Eiropas Ekonomikas zona IKP (48)
  CAGR no 2001. gada līdz 2006. gada bija 1,97 % nemainīgās cenās (t. i., apjoma izteiksmē) un 3,98 % pašreizējās cenās (t. i., vērtības izteiksmē), CCM, kā arī testlainera ar masu līdz 150 g/m2 un no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra izgatavotā gofrētā slāņpapīra patēriņa CAGR pārsniedza robežvērtību, ja rēķina apjoma izteiksmē, bet bija mazāks par robežvērtību vērtības izteiksmē. |
| --- | --- |

(176)

Tā kā Eiropas Ekonomikas zona IKP (48)
  CAGR no 2001. gada līdz 2006. gada bija 1,97 % nemainīgās cenās (t. i., apjoma izteiksmē) un 3,98 % pašreizējās cenās (t. i., vērtības izteiksmē), CCM, kā arī testlainera ar masu līdz 150 g/m2 un no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra izgatavotā gofrētā slāņpapīra patēriņa CAGR pārsniedza robežvērtību, ja rēķina apjoma izteiksmē, bet bija mazāks par robežvērtību vērtības izteiksmē.

Apjoms un/vai vērtība

| (177) | Komisija nepiekrīt Vācijas apsvērumam, ka CAGR būtu jāaprēķina tikai apjoma izteiksmē, nevis vērtības izteiksmē (sk. 93. un 94. apsvērumu). Ir tiesa, ka šajā gadījumā tikai vērtības aprēķins rada vajadzību aprēķināt, vai ir pārsniegta RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteiktā 5 % robežvērtība, tomēr vērtības aprēķinu noraidīšana parasti būtu pretrunā iepriekšējai Komisijas praksei un vājinātu spēju pārbaudē noteikt jaudas pārpalikuma gadījumus, piemēram, ja piegādes pieaugums ievērojami pārsniedz jau tā augsto pieprasījuma pieaugumu un ja vidējās mainīgās izmaksas ir salīdzinoši zemas. Attiecīgi Komisija pārbaudīs, vai ieguldījumu projekta radītā jauda pārsniedz 5 % no konkrētā tirgus lieluma. |
| --- | --- |

(177)

Komisija nepiekrīt Vācijas apsvērumam, ka CAGR būtu jāaprēķina tikai apjoma izteiksmē, nevis vērtības izteiksmē (sk. 93. un 94. apsvērumu). Ir tiesa, ka šajā gadījumā tikai vērtības aprēķins rada vajadzību aprēķināt, vai ir pārsniegta RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteiktā 5 % robežvērtība, tomēr vērtības aprēķinu noraidīšana parasti būtu pretrunā iepriekšējai Komisijas praksei un vājinātu spēju pārbaudē noteikt jaudas pārpalikuma gadījumus, piemēram, ja piegādes pieaugums ievērojami pārsniedz jau tā augsto pieprasījuma pieaugumu un ja vidējās mainīgās izmaksas ir salīdzinoši zemas. Attiecīgi Komisija pārbaudīs, vai ieguldījumu projekta radītā jauda pārsniedz 5 % no konkrētā tirgus lieluma.

Jaudas pārbaude un jaudas palielinājuma aprēķins

| (178) | Saskaņā ar RAP 68. punkta b) apakšpunktu jaudas palielinājumu aprēķina kā īpatsvaru no attiecīgā produkta acīmredzamā patēriņa, kas parasti ietver piegādes trešām personām, kā arī CCM iekšējās piegādes. |
| --- | --- |

(178)

Saskaņā ar RAP 68. punkta b) apakšpunktu jaudas palielinājumu aprēķina kā īpatsvaru no attiecīgā produkta acīmredzamā patēriņa, kas parasti ietver piegādes trešām personām, kā arī CCM iekšējās piegādes.

| (179) | RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteiktās jaudas pārbaudes mērķis ir novērst, ka ievērojams jaudas palielinājums (t. i., lielāks par 5 %), kura pamatā nav attiecīga pieprasījuma pieauguma (t. i., pieprasījuma pieaugums ir mazāks par EEZ IKP pieaugumu), rada kaitējošu ietekmi konkurentiem, jo īpaši ietekmi uz cenām. To, vai jaudas palielinājums ir ievērojams, nosaka pēc tās īpatsvara attiecībā pret tirgus lielumu. Attiecībā uz CCM tirgus lielumu galu galā atvasina no pakārtotā produkta tirgus lieluma neatkarīgi no tā, vai pakārtoto produktu ražo uz vietas vai trešās personas. Tāpēc nav atbilstoši noteikt radīto jaudu, pamatojoties tikai uz atvērtā CCM tirgus lielumu. Turklāt, kā apliecināts iepriekš, tā kā vispārējais un atvērtais tirgus ir savstarpēji atkarīgi, cenu samazinājums atvērtajā tirgū ietekmētu integrēto ražotāju “izgatavot vai pirkt” lēmumu un tūlītēji palielinātu pieprasījumu atvērtajā tirgū. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija parasti nosaka jaudas palielinājumu vispārējā tirgū (49). |
| --- | --- |

(179)

RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteiktās jaudas pārbaudes mērķis ir novērst, ka ievērojams jaudas palielinājums (t. i., lielāks par 5 %), kura pamatā nav attiecīga pieprasījuma pieauguma (t. i., pieprasījuma pieaugums ir mazāks par EEZ IKP pieaugumu), rada kaitējošu ietekmi konkurentiem, jo īpaši ietekmi uz cenām. To, vai jaudas palielinājums ir ievērojams, nosaka pēc tās īpatsvara attiecībā pret tirgus lielumu. Attiecībā uz CCM tirgus lielumu galu galā atvasina no pakārtotā produkta tirgus lieluma neatkarīgi no tā, vai pakārtoto produktu ražo uz vietas vai trešās personas. Tāpēc nav atbilstoši noteikt radīto jaudu, pamatojoties tikai uz atvērtā CCM tirgus lielumu. Turklāt, kā apliecināts iepriekš, tā kā vispārējais un atvērtais tirgus ir savstarpēji atkarīgi, cenu samazinājums atvērtajā tirgū ietekmētu integrēto ražotāju “izgatavot vai pirkt” lēmumu un tūlītēji palielinātu pieprasījumu atvērtajā tirgū. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija parasti nosaka jaudas palielinājumu vispārējā tirgū (49).

| (180) | Vācija norādīja, ka kopējā jauda, kas jārada projektā, ir 6 15  000 tonnu CCM (testlainers un gofrētais slāņpapīrs, kas izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra) gadā, kas atbilst EUR [..] miljoniem vērtības izteiksmē. Vienlaikus Vācija norādīja, ka acīmredzamais CCM patēriņš EEZ valstīs 2006. gadā bija 23,363 miljoni tonnu (EUR 9  409,76 miljoni vērtības izteiksmē). Testlainera ar masu līdz 150 g/m2 un no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra izgatavotā gofrētā slāņpapīra acīmredzamais patēriņš EEZ bija 18,281 miljons tonnu 2006. gadā (EUR 6  752,698 miljoni vērtības izteiksmē). |
| --- | --- |

(180)

Vācija norādīja, ka kopējā jauda, kas jārada projektā, ir 6 15  000 tonnu CCM (testlainers un gofrētais slāņpapīrs, kas izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra) gadā, kas atbilst EUR [..] miljoniem vērtības izteiksmē. Vienlaikus Vācija norādīja, ka acīmredzamais CCM patēriņš EEZ valstīs 2006. gadā bija 23,363 miljoni tonnu (EUR 9  409,76 miljoni vērtības izteiksmē). Testlainera ar masu līdz 150 g/m2 un no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra izgatavotā gofrētā slāņpapīra acīmredzamais patēriņš EEZ bija 18,281 miljons tonnu 2006. gadā (EUR 6  752,698 miljoni vērtības izteiksmē).

| (181) | Pamatojoties uz minētajiem skaitļiem, var secināt, ka Propapier projekta radītā jauda Eizenhitenštatē ir 2,6 % no kopējā CCM tirgus ([< 3] % vērtības izteiksmē) un 3,4 % no testlainera ar masu līdz 150 g/m2 un no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra izgatavotā gofrētā slāņpapīra tirgus ([< 5] % vērtības izteiksmē). No tā izriet, ka projekta radītā jauda ir mazāka par 5 % no attiecīgā acīmredzamā patēriņa (EEZ līmenī). |
| --- | --- |

(181)

Pamatojoties uz minētajiem skaitļiem, var secināt, ka Propapier projekta radītā jauda Eizenhitenštatē ir 2,6 % no kopējā CCM tirgus ([< 3] % vērtības izteiksmē) un 3,4 % no testlainera ar masu līdz 150 g/m2 un no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra izgatavotā gofrētā slāņpapīra tirgus ([< 5] % vērtības izteiksmē). No tā izriet, ka projekta radītā jauda ir mazāka par 5 % no attiecīgā acīmredzamā patēriņa (EEZ līmenī).

| (182) | Pat sliktākā scenārija gadījumā, piemērojot Smurfit Kappa norādītos datus par radīto jaudu (6 50  000 tonnu gadā un 7 50  000 tonnu gadā), 5 % robežvērtība netiktu pārsniegta vispārējā CCM tirgū (sk. 2. tabulu).

  2. tabula


  Jaudas palielinājums vispārējā CCM tirgū (EEZ)








  Konkrētais tirgus
  (EEZ) | Vispārējais CCM tirgus | Otrreizējā pārstrādē iegūtu CCM vispārējais tirgus (testlainers ar masu līdz 150 g/m2 un no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra izgatavots gofrētais slāņpapīrs) |
| --- | --- | --- | --- |
| Apjoms 2006. gadā (tūkst. tonnu) | 23  363 | 18  281 |
| Vērtība 2006. gadā (tūkst. EUR) | 9 4 09  760 | 6 7 52  698 |
| Jaudas palielinājums apjoma izteiksmē (piemērojot 6 15  000 tonnu gadā) | 2,6 % | 3,4 % |
| Jaudas palielinājums vērtības izteiksmē (piemērojot 6 15  000 tonnu gadā) | [< 3] % | [< 5] % |
| Jaudas palielinājums apjoma izteiksmē (piemērojot 6 50  000 tonnu gadā) | 2,8 % | 3,6 % |
| Jaudas palielinājums vērtības izteiksmē (piemērojot 6 50  000 tonnu gadā) | [< 3] % | [< 5] % |
| Jaudas palielinājums apjoma izteiksmē (piemērojot 7 50  000 tonnu gadā) | 3,2 % | 4,1 % |
| Jaudas palielinājums vērtības izteiksmē (piemērojot 7 50  000 tonnu gadā) | [< 3] % | [< 5] % |

(182)

Pat sliktākā scenārija gadījumā, piemērojot Smurfit Kappa norādītos datus par radīto jaudu (6 50  000 tonnu gadā un 7 50  000 tonnu gadā), 5 % robežvērtība netiktu pārsniegta vispārējā CCM tirgū (sk. 2. tabulu).

2. tabula

Jaudas palielinājums vispārējā CCM tirgū (EEZ)

Konkrētais tirgus

(EEZ)

Vispārējais CCM tirgus

Otrreizējā pārstrādē iegūtu CCM vispārējais tirgus (testlainers ar masu līdz 150 g/m2 un no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra izgatavots gofrētais slāņpapīrs)

Apjoms 2006. gadā (tūkst. tonnu)

23  363

18  281

Vērtība 2006. gadā (tūkst. EUR)

9 4 09  760

6 7 52  698

Jaudas palielinājums apjoma izteiksmē (piemērojot 6 15  000 tonnu gadā)

2,6 %

3,4 %

Jaudas palielinājums vērtības izteiksmē (piemērojot 6 15  000 tonnu gadā)

[< 3] %

[< 5] %

Jaudas palielinājums apjoma izteiksmē (piemērojot 6 50  000 tonnu gadā)

2,8 %

3,6 %

Jaudas palielinājums vērtības izteiksmē (piemērojot 6 50  000 tonnu gadā)

[< 3] %

[< 5] %

Jaudas palielinājums apjoma izteiksmē (piemērojot 7 50  000 tonnu gadā)

3,2 %

4,1 %

Jaudas palielinājums vērtības izteiksmē (piemērojot 7 50  000 tonnu gadā)

[< 3] %

[< 5] %

| (183) | Lai ņemtu vērā sliktākā scenārija pieeju, Komisija arī aprēķināja jaudas palielinājumu kā īpatsvaru attiecībā pret CCM pārdošanas apjomu atvērtajā tirgū. Šajā gadījumā būtu jāņem vērā tikai tā kopējās jaudas daļa, ko radījuši ieguldījumi, kuri vērsti uz ražošanu pārdošanai atvērtajā tirgū. Kā norādījusi Vācija, minētā daļa ir [< 2 50  000] tonnu gadā. Atlikusī daļa no jaudas, kas jārada, t. i., [> 3 65  000] tonnu gadā (kas, ja nebūtu ieguldījumu, Progroup būtu jāpērk no trešām personām, tādējādi veidojot faktisku pieprasījumu atvērtajā tirgū), tiktu izmantota grupas iekšienē turpmākai pārstrādei gofrētajā kartonā, un tāpēc tā būtu jāatskaita no atvērtā tirgus lieluma. |
| --- | --- |

(183)

Lai ņemtu vērā sliktākā scenārija pieeju, Komisija arī aprēķināja jaudas palielinājumu kā īpatsvaru attiecībā pret CCM pārdošanas apjomu atvērtajā tirgū. Šajā gadījumā būtu jāņem vērā tikai tā kopējās jaudas daļa, ko radījuši ieguldījumi, kuri vērsti uz ražošanu pārdošanai atvērtajā tirgū. Kā norādījusi Vācija, minētā daļa ir [< 2 50  000] tonnu gadā. Atlikusī daļa no jaudas, kas jārada, t. i., [> 3 65  000] tonnu gadā (kas, ja nebūtu ieguldījumu, Progroup būtu jāpērk no trešām personām, tādējādi veidojot faktisku pieprasījumu atvērtajā tirgū), tiktu izmantota grupas iekšienē turpmākai pārstrādei gofrētajā kartonā, un tāpēc tā būtu jāatskaita no atvērtā tirgus lieluma.

| (184) | Tā kā aplēstais atvērtā CCM tirgus lielums EEZ bija 8,644 miljoni tonnu 2006. gadā (50), projekta radītās jaudas īpatsvars attiecībā pret atvērtā CCM tirgus lielumu būtu tikai [< 3] % apjoma izteiksmē (51) (sk. 3. tabulu). |
| --- | --- |

(184)

Tā kā aplēstais atvērtā CCM tirgus lielums EEZ bija 8,644 miljoni tonnu 2006. gadā (50), projekta radītās jaudas īpatsvars attiecībā pret atvērtā CCM tirgus lielumu būtu tikai [< 3] % apjoma izteiksmē (51) (sk. 3. tabulu).

| (185) | Sākotnējā paziņojuma brīdī Vācija nevarēja iesniegt aplēsi tikai par otrreizējā pārstrādē iegūtu CCM (t. i., testlainera un no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra izgatavotā gofrētā slāņpapīra) atvērto tirgu. Savās piezīmēs attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu Vācija norādīja, ka, pamatojoties uz Pöyry iesniegto vēsturisko datu sīkāku analīzi, jāsecina, ka aplēstais minētā tirgus apjoms varētu būt 6,5 miljoni tonnu 2006. gadā. Tādējādi jaudas palielinājums uz otrreizējā pārstrādē iegūtu šķiedru bāzes izgatavoto CCM atvērtajā tirgū būtu [< 3] % apjoma izteiksmē (sk. 3. tabulu). |
| --- | --- |

(185)

Sākotnējā paziņojuma brīdī Vācija nevarēja iesniegt aplēsi tikai par otrreizējā pārstrādē iegūtu CCM (t. i., testlainera un no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra izgatavotā gofrētā slāņpapīra) atvērto tirgu. Savās piezīmēs attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu Vācija norādīja, ka, pamatojoties uz Pöyry iesniegto vēsturisko datu sīkāku analīzi, jāsecina, ka aplēstais minētā tirgus apjoms varētu būt 6,5 miljoni tonnu 2006. gadā. Tādējādi jaudas palielinājums uz otrreizējā pārstrādē iegūtu šķiedru bāzes izgatavoto CCM atvērtajā tirgū būtu [< 3] % apjoma izteiksmē (sk. 3. tabulu).

| (186) | Komisija arī veica vērtības aprēķinus, jo īpaši pieņemot, ka Propapier PM2 radītā papildu jauda atvērtajā tirgū būtu 2 85  000 tonnu gadā (skaitlis, ko norādīja Smurfit Kappa) sliktākā scenārija gadījumā. Visos scenārijos 5 % robežvērtība atvērtajā CCM tirgū netiktu pārsniegta (sk. 3. tabulu).

  3. tabula


  Jaudas palielinājums atvērtajā CCM tirgū (EEZ)








  Konkrētais tirgus
  (EEZ) | Atvērtais CCM tirgus | Otrreizējā pārstrādē iegūtu CCM atvērtais tirgus (testlainers ar masu līdz 150 g/m2 un no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra izgatavots gofrētais slāņpapīrs) |
| --- | --- | --- | --- |
| Apjoms 2006. gadā (tūkst. tonnu) | 8  644 | 6  500 |
| Vērtība 2006. gadā (tūkst. EUR) | 3 4 81  611 | 2 4 00  990 |
| Jaudas palielinājums apjoma izteiksmē (piemērojot 1 50  000 tonnu gadā) | [< 3] % | [< 3] % |
| Jaudas palielinājums vērtības izteiksmē (piemērojot 1 50  000 tonnu gadā) | [< 3] % | [< 3] % |
| Jaudas palielinājums apjoma izteiksmē (piemērojot 2 85  000 tonnu gadā) | [< 5] % | [< 5] % |
| Jaudas palielinājums vērtības izteiksmē (piemērojot 2 85  000 tonnu gadā) | [< 3] % | [< 5] % |

(186)

Komisija arī veica vērtības aprēķinus, jo īpaši pieņemot, ka Propapier PM2 radītā papildu jauda atvērtajā tirgū būtu 2 85  000 tonnu gadā (skaitlis, ko norādīja Smurfit Kappa) sliktākā scenārija gadījumā. Visos scenārijos 5 % robežvērtība atvērtajā CCM tirgū netiktu pārsniegta (sk. 3. tabulu).

3. tabula

Jaudas palielinājums atvērtajā CCM tirgū (EEZ)

Konkrētais tirgus

(EEZ)

Atvērtais CCM tirgus

Otrreizējā pārstrādē iegūtu CCM atvērtais tirgus (testlainers ar masu līdz 150 g/m2 un no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra izgatavots gofrētais slāņpapīrs)

Apjoms 2006. gadā (tūkst. tonnu)

8  644

6  500

Vērtība 2006. gadā (tūkst. EUR)

3 4 81  611

2 4 00  990

Jaudas palielinājums apjoma izteiksmē (piemērojot 1 50  000 tonnu gadā)

[< 3] %

[< 3] %

Jaudas palielinājums vērtības izteiksmē (piemērojot 1 50  000 tonnu gadā)

[< 3] %

[< 3] %

Jaudas palielinājums apjoma izteiksmē (piemērojot 2 85  000 tonnu gadā)

[< 5] %

[< 5] %

Jaudas palielinājums vērtības izteiksmē (piemērojot 2 85  000 tonnu gadā)

[< 3] %

[< 5] %

| (187) | Komisija noraida sūdzības iesniedzēja minēto “izstumšanas ietekmes” teoriju (sk. 56. un 57. apsvērumu), saskaņā ar kuru “atbrīvotā jauda”, t. i., jauda, ko Progroup vairs nepērk atvērtajā tirgū, jāpieskaita pie atvērtajā tirgū pārdotās Progroup CCM produkcijas, lai aprēķinātu jaudu, ko Propapier ieguldījumi rada atvērtajā tirgū. Šādā scenārijā (piemērojot jaudas palielinājumu, kas ir 5 25  000 tonnu gadā) jaudas palielinājums pārsniegtu 5 %, tomēr, kā to apgalvoja arī Vācija, šāda pieeja liktu secināt, ka jaudas palielinājums ir vienāds gan atvērtajā tirgū, gan vispārējā tirgū. Tas būtu vienāds pat tad, ja Propapier nepiedāvātu CCM atvērtajā tirgū un izmantotu visu savu jauno produkciju uz vietas. Pēdējā minētajā gadījumā, tā kā tirgū netiek pārdota CCM produkcija, bet tiek pārdots tikai pakārtotais produkts, t. i., gofrētais kartons, CCM tirgus pat nebūtu jāņem vērā RAP 68. punktā noteikto pārbaužu nolūkos. |
| --- | --- |

(187)

Komisija noraida sūdzības iesniedzēja minēto “izstumšanas ietekmes” teoriju (sk. 56. un 57. apsvērumu), saskaņā ar kuru “atbrīvotā jauda”, t. i., jauda, ko Progroup vairs nepērk atvērtajā tirgū, jāpieskaita pie atvērtajā tirgū pārdotās Progroup CCM produkcijas, lai aprēķinātu jaudu, ko Propapier ieguldījumi rada atvērtajā tirgū. Šādā scenārijā (piemērojot jaudas palielinājumu, kas ir 5 25  000 tonnu gadā) jaudas palielinājums pārsniegtu 5 %, tomēr, kā to apgalvoja arī Vācija, šāda pieeja liktu secināt, ka jaudas palielinājums ir vienāds gan atvērtajā tirgū, gan vispārējā tirgū. Tas būtu vienāds pat tad, ja Propapier nepiedāvātu CCM atvērtajā tirgū un izmantotu visu savu jauno produkciju uz vietas. Pēdējā minētajā gadījumā, tā kā tirgū netiek pārdota CCM produkcija, bet tiek pārdots tikai pakārtotais produkts, t. i., gofrētais kartons, CCM tirgus pat nebūtu jāņem vērā RAP 68. punktā noteikto pārbaužu nolūkos.

| (188) | Turklāt Smurfit Kappa iesniegtā Excel lapa ir datējama ar 2008. gada jūniju, savukārt Komisija var ņemt vērā tikai faktus, ziņojumus un citus datus, kas tai varēja būt pieejami pirms atceltā lēmuma apstiprināšanas dienas, t. i., 2008 gada 2. aprīļa. Pat ja minētajā dokumentā ir izmantoti daži dati, kas izriet no 2007. gada pētījuma (Henry Poole Consulting, sk.15. zemsvītras piezīmi), aprēķini veikti, pamatojoties uz pieņēmumiem un citiem datiem, kas nav tieši izrietoši no minētā pētījuma. |
| --- | --- |

(188)

Turklāt Smurfit Kappa iesniegtā Excel lapa ir datējama ar 2008. gada jūniju, savukārt Komisija var ņemt vērā tikai faktus, ziņojumus un citus datus, kas tai varēja būt pieejami pirms atceltā lēmuma apstiprināšanas dienas, t. i., 2008 gada 2. aprīļa. Pat ja minētajā dokumentā ir izmantoti daži dati, kas izriet no 2007. gada pētījuma (Henry Poole Consulting, sk.15. zemsvītras piezīmi), aprēķini veikti, pamatojoties uz pieņēmumiem un citiem datiem, kas nav tieši izrietoši no minētā pētījuma.

| (189) | Attiecībā uz pakārtoto produktu, t. i., gofrēto kartonu, projekts, kura mērķis ir ražot tikai CCM, nerada ražošanas jaudu (jaudas palielinājums attiecībā uz gofrēto kartonu ir 0 %). Tas nozīmē, ka RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteiktā 5 % robežvērtība nav pārsniegta attiecībā uz gofrēto kartonu. |
| --- | --- |

(189)

Attiecībā uz pakārtoto produktu, t. i., gofrēto kartonu, projekts, kura mērķis ir ražot tikai CCM, nerada ražošanas jaudu (jaudas palielinājums attiecībā uz gofrēto kartonu ir 0 %). Tas nozīmē, ka RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteiktā 5 % robežvērtība nav pārsniegta attiecībā uz gofrēto kartonu.

| (190) | Vispārīgi secinot, Komisija, pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskata, ka Propapier PM2 projekta radītā jauda ir mazāka par 5 % konkrētajiem tirgiem un tādējādi izvērtējamais atbalsta pasākums nerada situāciju, kurā RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteiktā robežvērtība tiek pārsniegta attiecībā uz attiecīgajiem produktiem. |
| --- | --- |

(190)

Vispārīgi secinot, Komisija, pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskata, ka Propapier PM2 projekta radītā jauda ir mazāka par 5 % konkrētajiem tirgiem un tādējādi izvērtējamais atbalsta pasākums nerada situāciju, kurā RAP 68. punkta b) apakšpunktā noteiktā robežvērtība tiek pārsniegta attiecībā uz attiecīgajiem produktiem.

Strukturālais jaudas pārpalikums

| (191) | Kā izklāstīts 60. apsvērumā, Smurfit Kappa apgalvoja, ka CCM tirgū no 2001. gada līdz 2006. gadam bija strukturāls jaudas pārpalikums un ka valsts atbalsts jauniem ieguldījumiem vēl vairāk palielināja minēto jaudas pārpalikumu. Komisija izvērtēs minētos argumentus, pat ja RAP 68. punkta b) apakšpunktā minētās pārbaudes rezultāti liecinās, ka netiek radīts ievērojams jaudas palielinājums tirgū, kurā ir strukturāls jaudas pārpalikums. |
| --- | --- |

(191)

Kā izklāstīts 60. apsvērumā, Smurfit Kappa apgalvoja, ka CCM tirgū no 2001. gada līdz 2006. gadam bija strukturāls jaudas pārpalikums un ka valsts atbalsts jauniem ieguldījumiem vēl vairāk palielināja minēto jaudas pārpalikumu. Komisija izvērtēs minētos argumentus, pat ja RAP 68. punkta b) apakšpunktā minētās pārbaudes rezultāti liecinās, ka netiek radīts ievērojams jaudas palielinājums tirgū, kurā ir strukturāls jaudas pārpalikums.

| (192) | Smurfit Kappa savu argumentu pamatoja ar London Economics 2007. gada pētījumu, kurā norādīts, ka no 2003. gada līdz 2005. gadam jaudas izmantojuma līmenis bija zemāks par 90 % un ka tas būtu bijis zemāks par 90 % arī no 2006. gada līdz 2007. gadam, ja nozare nebūtu samazinājusi jaudu. Tomēr Vācija apgalvo, ka jaudas samazināšana bija saistīta galvenokārt ar vecām un neefektīvām iekārtām (52). ECA ziņojumā ir norādīts, ka jaudas samazināšanu lielā mērā veicināja dabiskas pieprasījuma un tehnisko standartu izmaiņas un tiekšanās uz apjomradītiem ietaupījumiem un ka vajadzību aizvietot iekārtas var saistīt ar 1) ražošanas tehnoloģiju izmaiņām, 2) standartizācijas procesa attīstīšanos nozarē un 3) iespējamiem izmaksu ietaupījumiem, ko sniedz lielāku iekārtu nodrošinātie apjomradītie ietaupījumi. Tāpēc Vācija noraidīja Smurfit Kappa apgalvojumu, ka jaudas samazināšana bija nozares apzināta izvēle, lai tirgū atjaunotu līdzsvaru starp piedāvājumu un pieprasījumu. |
| --- | --- |

(192)

Smurfit Kappa savu argumentu pamatoja ar London Economics 2007. gada pētījumu, kurā norādīts, ka no 2003. gada līdz 2005. gadam jaudas izmantojuma līmenis bija zemāks par 90 % un ka tas būtu bijis zemāks par 90 % arī no 2006. gada līdz 2007. gadam, ja nozare nebūtu samazinājusi jaudu. Tomēr Vācija apgalvo, ka jaudas samazināšana bija saistīta galvenokārt ar vecām un neefektīvām iekārtām (52). ECA ziņojumā ir norādīts, ka jaudas samazināšanu lielā mērā veicināja dabiskas pieprasījuma un tehnisko standartu izmaiņas un tiekšanās uz apjomradītiem ietaupījumiem un ka vajadzību aizvietot iekārtas var saistīt ar 1) ražošanas tehnoloģiju izmaiņām, 2) standartizācijas procesa attīstīšanos nozarē un 3) iespējamiem izmaksu ietaupījumiem, ko sniedz lielāku iekārtu nodrošinātie apjomradītie ietaupījumi. Tāpēc Vācija noraidīja Smurfit Kappa apgalvojumu, ka jaudas samazināšana bija nozares apzināta izvēle, lai tirgū atjaunotu līdzsvaru starp piedāvājumu un pieprasījumu.

| (193) | Komisija ņem vērā, ka neatkarīgā 2007. gada pētījumā (Deutsche Bank pētījumā) Smurfit Kappa CCM ražošanas fabriku slēgšana patiešām ir raksturota kā mēģinājums uzlabot minētā uzņēmuma aktīvu bāzes kvalitāti. Pētījumā ir arī norādīts, ka ir vajadzīga jauna jauda, lai apmierinātu pieprasījumu laikposmā no 2009. gada līdz 2012. gadam (atsaucoties uz Mondi, Progroup un SAICA jauniem ieguldījumiem), un ka darbības līmenis joprojām būs dzīvotspējīgs neatkarīgi no jaunas jaudas ieviešanas 2009. gadā (53). |
| --- | --- |

(193)

Komisija ņem vērā, ka neatkarīgā 2007. gada pētījumā (Deutsche Bank pētījumā) Smurfit Kappa CCM ražošanas fabriku slēgšana patiešām ir raksturota kā mēģinājums uzlabot minētā uzņēmuma aktīvu bāzes kvalitāti. Pētījumā ir arī norādīts, ka ir vajadzīga jauna jauda, lai apmierinātu pieprasījumu laikposmā no 2009. gada līdz 2012. gadam (atsaucoties uz Mondi, Progroup un SAICA jauniem ieguldījumiem), un ka darbības līmenis joprojām būs dzīvotspējīgs neatkarīgi no jaunas jaudas ieviešanas 2009. gadā (53).

| (194) | Tāpēc Komisija uzskata, ka nav pārliecinošu pierādījumu, ka atbalsta piešķiršana Propapier pastiprinās esošo strukturālo jaudas pārpalikumu CCM tirgū. Smurfit Kappa norādītie skaitļi par jaudas pārpalikumu attiecas galvenokārt uz laikposmu pirms ieguldījumiem, savukārt prognozes, kas bija pieejamas atceltā lēmuma pieņemšanas brīdī, tostarp neatkarīgs pētījums (Deutsche Bank), norāda uz pieprasījuma pieaugumu, sākot no 2007. gada. Jebkurā gadījumā Komisija ir ņēmusi vērā pieprasījuma relatīvo samazinājumu – vērtības izteiksmē – laikposmā no 2001. gada līdz 2006. gadam, aprēķinot konkrētajā tirgū radītās jaunās jaudas īpatsvaru, kā paredzēts RAP 68. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(194)

Tāpēc Komisija uzskata, ka nav pārliecinošu pierādījumu, ka atbalsta piešķiršana Propapier pastiprinās esošo strukturālo jaudas pārpalikumu CCM tirgū. Smurfit Kappa norādītie skaitļi par jaudas pārpalikumu attiecas galvenokārt uz laikposmu pirms ieguldījumiem, savukārt prognozes, kas bija pieejamas atceltā lēmuma pieņemšanas brīdī, tostarp neatkarīgs pētījums (Deutsche Bank), norāda uz pieprasījuma pieaugumu, sākot no 2007. gada. Jebkurā gadījumā Komisija ir ņēmusi vērā pieprasījuma relatīvo samazinājumu – vērtības izteiksmē – laikposmā no 2001. gada līdz 2006. gadam, aprēķinot konkrētajā tirgū radītās jaunās jaudas īpatsvaru, kā paredzēts RAP 68. punkta b) apakšpunktā.

6.5.3.   SECINĀJUMS PAR TO, VAI IR VAJADZĪGA SĪKA PĀRBAUDE, PIEMĒROJOT IDAC

| (195) | RAP ir noteikts, ka gadījumos, kad ir pārsniegtas RAP 68. punkta a) un b) noteiktās robežvērtības, Komisija apstiprina reģionālo ieguldījumu atbalstu tikai tad, kad tā pēc EK līguma 88. panta 2. punktā paredzētās procedūras sākšanas ir sīki pārbaudījusi, ka atbalsts ir vajadzīgs, lai radītu ieguldījumus stimulējošu ietekmi, un ka atbalsta pasākuma radītie ieguvumi ir lielāki nekā izrietošie konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. Komisija norāda, ka šajā gadījumā RAP 68. punktā noteiktās robežvērtības nav pārsniegtas un tas nozīmē, ka sīka pārbaude, piemērojot Komisijas paziņojumu attiecībā uz kritērijiem reģionālā atbalsta lieliem ieguldījumu projektiem padziļinātam novērtējumam (54) (turpmāk tekstā “IDAC”), nav vajadzīga. Tomēr Komisijai ir jānosaka, vai reģionālajiem ieguldījumiem piešķirtā atbalsta radītais ieguvums ir lielāks nekā tā iespējamā negatīvā ietekme uz tirdzniecību un konkurenci. |
| --- | --- |

(195)

RAP ir noteikts, ka gadījumos, kad ir pārsniegtas RAP 68. punkta a) un b) noteiktās robežvērtības, Komisija apstiprina reģionālo ieguldījumu atbalstu tikai tad, kad tā pēc EK līguma 88. panta 2. punktā paredzētās procedūras sākšanas ir sīki pārbaudījusi, ka atbalsts ir vajadzīgs, lai radītu ieguldījumus stimulējošu ietekmi, un ka atbalsta pasākuma radītie ieguvumi ir lielāki nekā izrietošie konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. Komisija norāda, ka šajā gadījumā RAP 68. punktā noteiktās robežvērtības nav pārsniegtas un tas nozīmē, ka sīka pārbaude, piemērojot Komisijas paziņojumu attiecībā uz kritērijiem reģionālā atbalsta lieliem ieguldījumu projektiem padziļinātam novērtējumam (54) (turpmāk tekstā “IDAC”), nav vajadzīga. Tomēr Komisijai ir jānosaka, vai reģionālajiem ieguldījumiem piešķirtā atbalsta radītais ieguvums ir lielāks nekā tā iespējamā negatīvā ietekme uz tirdzniecību un konkurenci.

6.5.4.   ATBALSTA POZITĪVĀS UN NEGATĪVĀS IETEKMES SALĪDZINĀJUMS

| (196) | Komisija norāda, ka RAP 38. punktā noteiktās prasības par stimulējošu ietekmi ir izpildītas. Tā arī norāda, ka Tiesa ir apstiprinājusi, ka Komisija savu novērtējumu par stimulējošu ietekmi var veikt, atsaucoties uz hronoloģiskas kārtības apstākli (55). Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalstam ir bijusi stimulējoša ietekme uz ieguldījumiem un ka tas ir pozitīvi veicinājis attiecīgā atbalstāmā reģiona attīstību. |
| --- | --- |

(196)

Komisija norāda, ka RAP 38. punktā noteiktās prasības par stimulējošu ietekmi ir izpildītas. Tā arī norāda, ka Tiesa ir apstiprinājusi, ka Komisija savu novērtējumu par stimulējošu ietekmi var veikt, atsaucoties uz hronoloģiskas kārtības apstākli (55). Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalstam ir bijusi stimulējoša ietekme uz ieguldījumiem un ka tas ir pozitīvi veicinājis attiecīgā atbalstāmā reģiona attīstību.

| (197) | RAP ir noteikts, ka reģionālais atbalsts var būt efektīvs tikai tad, ja to izmanto ierobežotā apjomā un samērīgi un ja tas ir vērsts uz Eiropas Savienības vismazāk attīstītajiem reģioniem. Proti, pieļaujamiem atbalsta griestiem jāatspoguļo attiecīgo reģionu attīstību ietekmējošo problēmu relatīvais smagums. Turklāt atbalsta radītajiem ieguvumiem no mazāk attīstīta reģiona attīstīšanas viedokļa jābūt lielākiem nekā izrietošiem konkurences izkropļojumiem. |
| --- | --- |

(197)

RAP ir noteikts, ka reģionālais atbalsts var būt efektīvs tikai tad, ja to izmanto ierobežotā apjomā un samērīgi un ja tas ir vērsts uz Eiropas Savienības vismazāk attīstītajiem reģioniem. Proti, pieļaujamiem atbalsta griestiem jāatspoguļo attiecīgo reģionu attīstību ietekmējošo problēmu relatīvais smagums. Turklāt atbalsta radītajiem ieguvumiem no mazāk attīstīta reģiona attīstīšanas viedokļa jābūt lielākiem nekā izrietošiem konkurences izkropļojumiem.

| (198) | LESD ir atļauts Komisijai pieņemt konkurences izkropļojumus un ietekmi uz tirdzniecību, lai sekmētu to reģionu attīstību, kuri ir tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam. Atbalstīto ieguldījumu radītās pozitīvās ietekmes nozīmīgums ir lielāks to vismazāk attīstīto reģionu gadījumā, uz kuriem attiecas LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunkts, nekā to reģionu gadījumā, uz kuriem attiecas LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts. |
| --- | --- |

(198)

LESD ir atļauts Komisijai pieņemt konkurences izkropļojumus un ietekmi uz tirdzniecību, lai sekmētu to reģionu attīstību, kuri ir tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam. Atbalstīto ieguldījumu radītās pozitīvās ietekmes nozīmīgums ir lielāks to vismazāk attīstīto reģionu gadījumā, uz kuriem attiecas LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunkts, nekā to reģionu gadījumā, uz kuriem attiecas LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts.

| (199) | Maksimālajai atbalsta intensitātei 12,30 % DBE, kas piemērojama ieguldījumu projektam, piemēroja reģionālā atbalsta standarta griestu samazināšanu atbilstoši RAP 67. punktam, un tā nepārsniedz piemērojamos reģionālā atbalsta griestus. Tāpēc to var uzskatīt par proporcionālu trūkumiem, kas jānovērš Brandenburgas reģionā, kuru attiecīgajā laikā uzskatīja par tiesīgu saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(199)

Maksimālajai atbalsta intensitātei 12,30 % DBE, kas piemērojama ieguldījumu projektam, piemēroja reģionālā atbalsta standarta griestu samazināšanu atbilstoši RAP 67. punktam, un tā nepārsniedz piemērojamos reģionālā atbalsta griestus. Tāpēc to var uzskatīt par proporcionālu trūkumiem, kas jānovērš Brandenburgas reģionā, kuru attiecīgajā laikā uzskatīja par tiesīgu saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam.

| (200) | Kad ir konstatēts, ka atbalsts rada stimulu veikt ieguldījumus attiecīgajā reģionā un ka tas ir proporcionāls, ir jāsalīdzina atbalsta pozitīvā un negatīvā ietekme. |
| --- | --- |

(200)

Kad ir konstatēts, ka atbalsts rada stimulu veikt ieguldījumus attiecīgajā reģionā un ka tas ir proporcionāls, ir jāsalīdzina atbalsta pozitīvā un negatīvā ietekme.

| (201) | Tā kā tika radīts 150 tiešu un 450 netiešu darba vietu un paplašināta attiecīgā reģiona rūpniecisko bāze, atbalstītie ieguldījumi veicina attīstību reģionā, kas atzīts par tiesīgu saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam. Komisija ņem vērā, ka atbalsts uz katru radīto darba vietu (aptuveni EUR 3 00  000 uz katru radīto tiešo darba vietu, bet tikai EUR 75  000 uz katru radīto tiešo un netiešo darba vietu) nav pārmērīgs, ja salīdzina ar līdzīgiem gadījumiem, kad reģionālais atbalsts piešķirts kapitālietilpīgiem ieguldījumiem papīra ražošanas nozarē, kuros bija piemērojami tādi paši reģionālā atbalsta standarta griesti, proti, 30 % (56). |
| --- | --- |

(201)

Tā kā tika radīts 150 tiešu un 450 netiešu darba vietu un paplašināta attiecīgā reģiona rūpniecisko bāze, atbalstītie ieguldījumi veicina attīstību reģionā, kas atzīts par tiesīgu saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam. Komisija ņem vērā, ka atbalsts uz katru radīto darba vietu (aptuveni EUR 3 00  000 uz katru radīto tiešo darba vietu, bet tikai EUR 75  000 uz katru radīto tiešo un netiešo darba vietu) nav pārmērīgs, ja salīdzina ar līdzīgiem gadījumiem, kad reģionālais atbalsts piešķirts kapitālietilpīgiem ieguldījumiem papīra ražošanas nozarē, kuros bija piemērojami tādi paši reģionālā atbalsta standarta griesti, proti, 30 % (56).

| (202) | Atbalsts nerada un nenostiprina atbalsta saņēmējam dominējošu stāvokli tirgū, un ietekme, ko izraisa ieguldījumu radītā jauda konkrētā produkta tirgos, ir ierobežota. Kad tika pieņemti lēmumi par ieguldījumiem un par atbalsta piešķiršanu, nevarēja uzskatīt vai paredzēt, ka ieguldījumu pabeigšanas dienā minētajos tirgos būs strukturāls jaudas pārpalikums. |
| --- | --- |

(202)

Atbalsts nerada un nenostiprina atbalsta saņēmējam dominējošu stāvokli tirgū, un ietekme, ko izraisa ieguldījumu radītā jauda konkrētā produkta tirgos, ir ierobežota. Kad tika pieņemti lēmumi par ieguldījumiem un par atbalsta piešķiršanu, nevarēja uzskatīt vai paredzēt, ka ieguldījumu pabeigšanas dienā minētajos tirgos būs strukturāls jaudas pārpalikums.

| (203) | Tā kā atbalsts atbilst maksimālajiem samazinātajiem atbalsta intensitātes griestiem, kas piemērojami lieliem ieguldījumu projektiem saskaņā ar RAP un reģionālā atbalsta karti, kura apstiprināta attiecībā uz Vāciju 2007.–2013. gadam, Komisija uzskata, ka atbalstam nav ar iekšējo tirgu nesaderīgas pārmērīgas negatīvas ietekmes uz tirdzniecību. Tā norāda, ka, pamatojoties uz piezīmēm, kas saņemtas saistībā ar oficiālo izmeklēšanas procedūru, nekas neliecina, ka tad, ja nebūtu atbalsta, ieguldījumu projekts būtu īstenots citā Eiropas Savienības reģionā, kurā būtu piemērojami augstāki vai tādi paši atbalsta intensitātes griesti. Nekas arī neliecina, ka atbalsta dēļ Propapier bija jāpārdala savas darbības un ka tas vēlāk ir izraisījis darba vietu zaudēšanu citos reģionos, kuros sociālekonomiskais stāvoklis ir līdzīgs kā atbalstāmajā reģionā, kur Propapier īstenoja savus ieguldījumus, vai sliktāks. |
| --- | --- |

(203)

Tā kā atbalsts atbilst maksimālajiem samazinātajiem atbalsta intensitātes griestiem, kas piemērojami lieliem ieguldījumu projektiem saskaņā ar RAP un reģionālā atbalsta karti, kura apstiprināta attiecībā uz Vāciju 2007.–2013. gadam, Komisija uzskata, ka atbalstam nav ar iekšējo tirgu nesaderīgas pārmērīgas negatīvas ietekmes uz tirdzniecību. Tā norāda, ka, pamatojoties uz piezīmēm, kas saņemtas saistībā ar oficiālo izmeklēšanas procedūru, nekas neliecina, ka tad, ja nebūtu atbalsta, ieguldījumu projekts būtu īstenots citā Eiropas Savienības reģionā, kurā būtu piemērojami augstāki vai tādi paši atbalsta intensitātes griesti. Nekas arī neliecina, ka atbalsta dēļ Propapier bija jāpārdala savas darbības un ka tas vēlāk ir izraisījis darba vietu zaudēšanu citos reģionos, kuros sociālekonomiskais stāvoklis ir līdzīgs kā atbalstāmajā reģionā, kur Propapier īstenoja savus ieguldījumus, vai sliktāks.

| (204) | Komisija secina, ka Vācija ir pierādījusi, ka Propapier PM2 projekts palīdz sasniegt kohēzijas mērķi, kas ir kopīgo interešu mērķis, un tika īstenots kā daļa no saskaņotas reģionālās attīstības stratēģijas. Atbalstītie ieguldījumi būtiski veicina sociālekonomiskā stāvokļa uzlabošanos un attiecīgā reģiona attīstību, jo īpaši ņemot vērā to ietekmi uz nodarbinātību, ieņēmumu gūšanu un rūpnieciskās bāzes paplašināšanu. Ņemot vērā projekta veidu un apjomu, Komisija uzskata, ka atbalsts neizraisa nepieņemamus konkurences izkropļojumus un ietekmi uz tirdzniecību. |
| --- | --- |

(204)

Komisija secina, ka Vācija ir pierādījusi, ka Propapier PM2 projekts palīdz sasniegt kohēzijas mērķi, kas ir kopīgo interešu mērķis, un tika īstenots kā daļa no saskaņotas reģionālās attīstības stratēģijas. Atbalstītie ieguldījumi būtiski veicina sociālekonomiskā stāvokļa uzlabošanos un attiecīgā reģiona attīstību, jo īpaši ņemot vērā to ietekmi uz nodarbinātību, ieņēmumu gūšanu un rūpnieciskās bāzes paplašināšanu. Ņemot vērā projekta veidu un apjomu, Komisija uzskata, ka atbalsts neizraisa nepieņemamus konkurences izkropļojumus un ietekmi uz tirdzniecību.

| (205) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka atbalsta pasākuma radītie ieguvumi ir lielāki nekā izrietošie konkurences izkropļojumi un negatīvā ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(205)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka atbalsta pasākuma radītie ieguvumi ir lielāki nekā izrietošie konkurences izkropļojumi un negatīvā ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm.

7.   SECINĀJUMS

Komisija secina, ka Vācija ir nelikumīgi sniegusi atbalstu uzņēmumam Propapier PM2 GmbH, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Tomēr tā arī secina, ka atbalsta pasākums atbilst RAP kritērijiem, nerada situāciju, kurā tiek pārsniegtas RAP 68. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktās robežvērtības attiecībā uz attiecīgajiem produktiem, ka atbalstam ir stimulējoša ietekme un ka tas ir proporcionāls reģiona trūkumiem, kuru mazināšanai tas paredzēts. Komisija arī secina, ka atbalsta pasākuma radītie ieguvumi ir lielāki nekā izrietošie konkurences izkropļojumi un negatīvā ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tāpēc tā uzskata, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunkta izpratnē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, ko Vācija sniegusi uzņēmumam Propapier PM2 GmbH, EUR 4 3 4 15  903 apmērā diskontētajā vērtībā, ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2014. gada 1. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.

1

(2)  Starp minētajām sūdzībām bija oficiālas sūdzības, ko iesniedza Zviedrijas Kokrūpniecības federācija un Somijas Kokrūpniecības federācija 2007. gada 20. decembrī (reģistrēta ar atsauces numuru CP 365/07); Koninklijke Vereniging van Nederlandse Papier- en Kartonfabrieken2008. gada 3. janvārī (reģistrēta ar atsauces numuru CP 3/08) un Procelpac – Groupement français des fabricants de papiers et cartons d’emballage à base de cellulose2008. gada 22. februārī (reģistrēta ar atsauces numuru CP 47/08).

2

Koninklijke Vereniging van Nederlandse Papier- en Kartonfabrieken

Procelpac – Groupement français des fabricants de papiers et cartons d’emballage à base de cellulose

(3)  OV C 131, 29.5.2008., 6. lpp.

3

(4)  OV C 7, 12.1.2011., 10. lpp.

4

(5)  Sal. ar Komisijas 2011. gada 23. marta lēmumu par valsts atbalstu lietā C 28/05 Glunz AG (OV L 228, 3.9.2011., 22. lpp.) un Komisijas 2012. gada 11. maija lēmumu par valsts atbalstu lietā SA.28855 (N 373/09) (ex C 10/09, ex N 528/08) ING pārstrukturēšanas atbalsts (OV C 260, 29.8.2012., 1. lpp.).

5

Glunz AG

ING

(6)  OV C 230, 8.8.2013., 39. lpp.

6

(7)  Valsts atbalsts N 459/06 (OV C 295, 5.12.2006., 6. lpp.).

7

(8)  Piemērojams pienākums ievērot dienesta noslēpumu.

8

(9)  Šajā lēmumā attiecināmās izmaksas un atbalsta summas ir diskontētas līdz sākotnējā paziņojuma gadam, izmantojot diskonta likmi, kas bija piemērojama paziņojuma brīdī, t. i., 5,42 % (sal. ar RAP 41. punktu).

9

(10)  Publicēts OV C 41, 24.2.2007., 9. lpp. Shēma, ko īsteno saskaņā ar Komisijas 2006. gada 24. oktobra Regulu (EK) Nr. 1628/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valstu reģionālajam ieguldījumu atbalstam (reģionālā atbalsta grupu atbrīvojuma regula) (OV L 302, 1.11.2006., 29. lpp.).

10

(11)  Publicēts OV C 102, 5.5.2007., 11. lpp. Shēma, ko īsteno saskaņā ar reģionālā atbalsta grupu atbrīvojuma regulu (sk. 9. zemsvītras piezīmi).

11

(12)  Mērot pēc pirktspējas līmeņa.

12

(13)  Pēc atceltā lēmuma pieņemšanas Vācija informēja Komisiju, ka projekta rezultātā reģionā ir izveidotas kopumā 675 darba vietas (no tām 36 spēkstacijā). Propapier nodarbina 123 strādniekus un 23 algotus darbiniekus. Turklāt Propapier ir izveidojis 11 mācekļu vietas.

13

Propapier

Propapier

(14)  Sk. sprieduma lietā T-304/08 88. punktu.

14

(15)  Ekonomiskā analīze par valsts atbalstu, kas piešķirts Progroup AG, London Economics, 2007. gada 9. novembris.

15

Progroup AG

London Economics

(16)  Henry Poole Consulting: Strategic Planning Aid for Corrugated Europe (03/07).

16

Henry Poole Consulting: Strategic Planning Aid for Corrugated Europe (03/07)

(17)  Grozītā Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

17

(18)  Ekonomiskā analīze par ieguldījumu atbalstu Progroup, ziņojums Vācijas Federatīvajai Republikai, 2013. gada 11. jūlijs.

18

Progroup

(19)  Propapier PM2 Investitionszulage, Diskussionsunterlage, Roland Berger Strategy Consultants, 2013. gada 15. jūlijs.

19

Propapier PM2 Investitionszulage, Diskussionsunterlage, Roland Berger Strategy Consultant

(20)  Deutsche Bank AG Globālo tirgu pētniecības nodaļa, Smurfit Kappa analīzes ziņojums, 2007. gada 24. aprīlis.

20

Deutsche Bank AG

Smurfit Kappa

(21)  ECA ziņojums, 19. lpp.

21

ECA

(22)  Komisija to šādi aprēķināja arī valsts atbalsta lietā N 203/08 LIP – DE – Atbalsts Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG un lietā SA.32063 (2011/NN) Polija – LIP – Mondi Świecie.

22

LIP

Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG

LIP

Mondi Świecie

(23)  Deutsche Bank pētījums, 21. lpp.

23

Deutsche Bank

(24)  ECA ziņojums, 9. lpp.

24

ECA

(25)  Deutsche Bank pētījums, 12. lpp.

25

Deutsche Bank

(26)  ECA ziņojums, 10. lpp.

26

ECA

(27)  Saliktais gada pieauguma rādītājs.

27

(28)  Darba samaksas atšķirība, ko izraisa apmācības izmaksas un papildu maksas, piemēram, nomas maksa un svārstmigrācijas izdevumi, pamatojoties uz salīdzinājumu starp esošajām Prowell vietām, kas atrodas [..].

28

Prowell

(29)  SPD Landesverband Brandenburg und CDU Landesverband Brandenburg, Vereinbarung zur Zusammenarbeit in einer Regierungskoalition für die 4. Wahlperiode des Brandenburger Landtages 2004 bis 2009, Potsdama, 2004. gada oktobris.

29

SPD Landesverband Brandenburg und CDU Landesverband Brandenburg, Vereinbarung zur Zusammenarbeit in einer Regierungskoalition für die 4. Wahlperiode des Brandenburger Landtages 2004 bis 2009,

(30)  Pöyry, Branchenstrategie Papier Brandenburg (Zusammenfassung) im Auftrag des Ministeriums für Wirtschaft des Landes Brandenburg, 2007. gada novembris.

30

Pöyry, Branchenstrategie Papier Brandenburg (Zusammenfassung) im Auftrag des Ministeriums für Wirtschaft des Landes Brandenburg

(31)  Piemēram, semināri un praktiskās mācības Vācijā un ārvalstīs, tehniskā apmācība par hidrauliku un pneimatiku, īpaša apmācība Propapier PM2 iekārtas operatoriem.

31

Propapier PM2

(32)  Valsts atbalsta lietas N 203/08 LIP – DE – Atbalsts Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG, N 865/2006 LIP – DE – Atbalsts Projektgesellschaft Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH, un SA.32063 (2011/NN) Polija – LIP – Mondi Świecie.

32

LIP

Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG

LIP

Projektgesellschaft Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH

LIP

Mondi Świecie

(33)  Reģionālā atbalsta grupu atbrīvojuma regula (sk. 9. zemsvītras piezīmi).

33

(34)  Sal. ar valsts atbalsta lietām C 28/05 Glunz AG; C 54/1996 Alitalia (Komisijas Lēmums 2001/723/EK (OV L 271, 12.10.2001., 28. lpp.)), SA.23839 (C 44/2007) FagorBrandt (Komisijas Lēmums 2013/283/ES (OV L 166, 18.6.2013., 1. lpp.)) un SA.28855 (2012/C) ING pārstrukturēšanas atbalsts.

34

Glunz AG

Alitalia

FagorBrandt

ING

(35)  Spriedums lietā 34/86 Padome/Parlaments (Recueil 1986, 2155. lpp., 47. punkts); spriedums lietā C-415/96 Spānija/Komisija (Recueil 1998, I-6993. lpp., 31. punkts) un spriedums lietā C-458/98 P Industrie des poudres sphériques/Padome (Recueil 2000, I-8147. lpp., 82. punkts).

35

Recueil

Recueil

Industrie des poudres sphériques/

Recueil

(36)  Spriedums lietā C-415/96 Spānija/Komisija (Recueil 1998, I-6993. lpp., 34. punkts).

36

Recueil

(37)  Sal. ar Komisijas 2005. gada 21. septembra Lēmumu 2006/262/EK par valsts atbalstu Nr. C 5/2004 (ex N 609/2003), ko Vācija gatavojas piešķirt Kronoply (OV L 94, 1.4.2006., 50. lpp.).

37

Kronoply

(38)  Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

38

(39)  Sk. 3. apsvērumu.

39

(40)  Cita starpā COMP/M.3935 – Jefferson Smurfit/Kappa (2005. gada 10. novembris); COMP/M.2391 – CVC/Cinven/AssiDomän (2001. gada 10. maijs); COMP/M.2243 – Stora Enso/AssiDomän/JV (2000. gada 22. decembris); COMP/M.2020 – Metsä–Serla/MODO (2000. gada 4. augusts).

40

Jefferson Smurfit

Kappa

CVC

Cinven

AssiDomän

Stora Enso

AssiDomän

JV

Metsä–Serla

MODO

(41)  Valsts atbalsta lietas N 203/08 LIP – DE – Atbalsts Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG, N 865/06 LIP – DE – Atbalsts Projektgesellschaft Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH un SA.32063 (2011/NN) Polija – LIP – Mondi Świecie.

41

LIP

Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG

LIP

Projektgesellschaft Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH

LIP

Mondi Świecie

(42)  Sk. 38. zemsvītras piezīmi.

42

(43)  Piemēram, COMP/M.3935 – Jefferson Smurfit/Kappa; COMP/M.2391 – CVC/Cinven/AssiDomän.

43

Jefferson Smurfit

Kappa

CVC

Cinven

AssiDomän

(44)  Šajā ziņā jānorāda, ka Progroup pārdod atvērtajā tirgū tikai CCM, kas izgatavots uz otrreizējā pārstrādē iegūta papīra bāzes, t. i., testlaineru ar masu līdz 150 g/m2 un gofrēto slāņpapīru, kas izgatavots no otrreizējā pārstrādē iegūta papīra.

44

Progroup

CCM

2

(45)  Ņemot vērā, ka, kā norādīts iepriekš, integrētie ražotāji aktīvi iesaistās atvērtā tirgus darījumos ne tikai tāpēc, ka to jauda ir nepietiekama, bet arī loģistikas vajadzību dēļ un atkarībā no to konkrētā pieprasījuma pēc dažādiem CCM apakšveidiem, ja izmanto šo metodi, faktiski tiek aprēķināts pārāk mazs atvērtā tirgus lielums, un tāpēc šī ir sliktākā scenārija pieeja.

45

CCM

(46)  FEFCO ir Eiropas gofrētā kartona ražotāju jumta organizācija.

46

FEFCO

(47)  RAP 62. zemsvītras piezīmē “attiecīgā produkta acīmredzamais patēriņš” ir definēts kā “saražotais apjoms plus imports mīnus eksports”. Acīmredzamā patēriņa datus apkopoja Pöyry paziņošanas nolūkos.

47

Pöyry

(48)  Kā aizstājējvērtība tika izmantoti ES 27 valstu dati.

48

(49)  Tādu pašu argumentāciju, pamatojoties uz kuru tika izdarīts tāds pats secinājums, Komisija izklāstīja savos lēmumos par atbalstu citiem ieguldījumiem papīra ražošanas nozarē, kuri veikti tajā paša laikposmā – valsts atbalsta lietās N 203/08 LIP – DE – Atbalsts Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG un SA.32063 (2011/NN) Polija – LIP – Mondi Świecie.

49

LIP

Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG

LIP

Mondi Świecie

(50)  Pamatojoties uz šā lēmuma 167. apsvērumā izklāstīto sliktākā scenārija pieeju.

50

(51)  Aprēķināts kā [< 2 50  000] tonnu gadā/(8 6 00  000 tonnu gadā – [> 3 65  000] tonnu gadā).

51

(52)  ECA ziņojumā ir norādīts, ka no 2000. gada līdz 2007. gadam Eiropā slēgto papīra ražošanas iekārtu vidējais vecums bija 51 gads (55. lpp. un 2. pielikums).

52

ECA

(53)  “Nozares darbības līmenis ir svarīgs kritērijs, kas norāda, cik dzīvotspējīgi ir tirgus apstākļi, un tas sniedz norādes produktu cenu virzībai. Iepriekšējā gadā darbības līmenis Eiropā bija 92 %, un ir paredzams, ka nākamajos divos gados tas paaugstināsies (..). Dzīvotspējīgs pieprasījuma pieaugums apvienojumā ar ierobežotu jaunu piedāvājumu vēl vairāk sašaurinās tirgu.” (Deutsche Bank pētījums, 19. lpp.)

53

Deutsche Bank

(54)  OV C 223, 16.9.2009., 3. lpp.

54

(55)  Pirmās instances spriedums lietā T-162/06 Kronoply/Komisija (Krājums 2009, II-1. lpp., 80. punkts).

55

Kronoply/

(56)  Sal. ar valsts atbalsta lietām N 203/08 LIP – DE – Atbalsts Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG (atbalsta summa aptuveni EUR 1 83  000 uz katru radīto tiešo darba vietu; 200 tiešo darba vietu un nenoteikts skaits netiešo darba vietu) un N 865/06 LIP – DE – Atbalsts Projektgesellschaft Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH (atbalsta summa aptuveni EUR 3 67  000 uz katru radīto tiešo darba vietu; 100 tiešo un 100 netiešo darba vietu).

56

LIP

Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG

LIP

Projektgesellschaft Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH

---

| 8.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 179/83 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 179/83

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/1073

(2015. gada 9. janvāris)

par valsts atbalstu SA.35888 (2013/C) (ex 2013/NN), SA.37220 (2014/C) (ex 2013/NN) un SA.38225 (2014/C) (ex 2013/NN), ko Kipra īstenojusi Cyprus Airways (Public) Ltd labā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 9362)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas aicinātas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1), un ņemot šīs piezīmes vērā,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   PIRMĀ OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRA (SA.35888)

| (1) | Komisijas struktūrvienības 2012. gada februārī ar preses starpniecību tika informētas, ka Kipras valdība apsver iespēju īstenot atbalsta pasākumu uzņēmuma Cyprus Airways (Public) Ltd. (“Cyprus Airways” vai “Uzņēmums”) labā. Lai noskaidrotu, vai varētu rasties ar valsts atbalstu saistīti jautājumi, Komisija ierosināja lietu ex officio. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas struktūrvienības 2012. gada februārī ar preses starpniecību tika informētas, ka Kipras valdība apsver iespēju īstenot atbalsta pasākumu uzņēmuma Cyprus Airways (Public) Ltd. (“Cyprus Airways” vai “Uzņēmums”) labā. Lai noskaidrotu, vai varētu rasties ar valsts atbalstu saistīti jautājumi, Komisija ierosināja lietu ex officio.

| (2) | Komisija 2012. gada 20. februāra, 15. jūnija un 23. augusta vēstulēs pieprasīja informāciju. Kipras iestādes atbildēja 2012. gada 6. aprīlī un 30. augustā. Komisija, Kipras iestāžu un Cyprus Airways pārstāvji 2012. gada 4. oktobrī tikās Briselē. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2012. gada 20. februāra, 15. jūnija un 23. augusta vēstulēs pieprasīja informāciju. Kipras iestādes atbildēja 2012. gada 6. aprīlī un 30. augustā. Komisija, Kipras iestāžu un Cyprus Airways pārstāvji 2012. gada 4. oktobrī tikās Briselē.

| (3) | Kipras iestādes 2012. gada 13. decembrī paziņoja Komisijai par valsts atbalstu Cyprus Airways glābšanai (SA.35888). Komisija 2012. gada 19. decembra vēstulē pieprasīja papildu informāciju. Kipras iestādes atbildēja 2013. gada 4. janvārī. |
| --- | --- |

(3)

Kipras iestādes 2012. gada 13. decembrī paziņoja Komisijai par valsts atbalstu Cyprus Airways glābšanai (SA.35888). Komisija 2012. gada 19. decembra vēstulē pieprasīja papildu informāciju. Kipras iestādes atbildēja 2013. gada 4. janvārī.

| (4) | Komisija 2013. gada 6. marta vēstulē (“2013. gada 6. marta lēmums”) paziņoja Kiprai savu lēmumu attiecībā uz konkrētiem atbalsta pasākumiem, kas aprakstīti 3.2.1. iedaļā, sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (“pirmā oficiālās izmeklēšanas procedūra”). |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2013. gada 6. marta vēstulē (“2013. gada 6. marta lēmums”) paziņoja Kiprai savu lēmumu attiecībā uz konkrētiem atbalsta pasākumiem, kas aprakstīti 3.2.1. iedaļā, sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (“pirmā oficiālās izmeklēšanas procedūra”).

| (5) | Komisijas 2013. gada 6. marta lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja Kipras iestādes un ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par iespējamajiem atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas 2013. gada 6. marta lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja Kipras iestādes un ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par iespējamajiem atbalsta pasākumiem.

| (6) | Komisija 2013. gada 31. maijā saņēma Kipras iestāžu piezīmes. Komisija laikposmā no 2013. gada 4. aprīļa līdz 3. jūlijam saņēma piezīmes no piecām ieinteresētajām personām. Komisija 2013. gada 10. septembrī saņēma Kipras iestāžu piezīmes par ieinteresēto personu iesniegtajām piezīmēm. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2013. gada 31. maijā saņēma Kipras iestāžu piezīmes. Komisija laikposmā no 2013. gada 4. aprīļa līdz 3. jūlijam saņēma piezīmes no piecām ieinteresētajām personām. Komisija 2013. gada 10. septembrī saņēma Kipras iestāžu piezīmes par ieinteresēto personu iesniegtajām piezīmēm.

1.2.   OTRĀ OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRA (SA.37220 UN SA.38225)

| (7) | Kipras iestādes 2013. gada 22. jūlijā iepriekšējā paziņojumā iesniedza Komisijai pārstrukturēšanas plāna projektu un 2013. gada 23. oktobrī paziņoja par šā plāna atjaunināto versiju (“2013. gada pārstrukturēšanas plāns”) (SA.37220). Komisija 2013. gada 15. novembra vēstulē pieprasīja papildu informāciju. Kipras iestādes atbildēja 2014. gada 10. janvārī. |
| --- | --- |

(7)

Kipras iestādes 2013. gada 22. jūlijā iepriekšējā paziņojumā iesniedza Komisijai pārstrukturēšanas plāna projektu un 2013. gada 23. oktobrī paziņoja par šā plāna atjaunināto versiju (“2013. gada pārstrukturēšanas plāns”) (SA.37220). Komisija 2013. gada 15. novembra vēstulē pieprasīja papildu informāciju. Kipras iestādes atbildēja 2014. gada 10. janvārī.

| (8) | Veicot apstiprināto vai atbrīvoto shēmu parasto uzraudzību, Komisijas dienesti novērtēja Kipras mācību atbalsta shēmas īstenošanu (3). Komisija 2012. gada 3. decembra, 2013. gada 15. februāra un 6. maija vēstulēs lūdza iesniegt informāciju arī par mācību atbalstu uzņēmumam Cyprus Airways (SA.38225). Kipras iestādes atbildēja 2012. gada 19. decembrī, 2013. gada 14. martā un 30. maijā. |
| --- | --- |

(8)

Veicot apstiprināto vai atbrīvoto shēmu parasto uzraudzību, Komisijas dienesti novērtēja Kipras mācību atbalsta shēmas īstenošanu (3). Komisija 2012. gada 3. decembra, 2013. gada 15. februāra un 6. maija vēstulēs lūdza iesniegt informāciju arī par mācību atbalstu uzņēmumam Cyprus Airways (SA.38225). Kipras iestādes atbildēja 2012. gada 19. decembrī, 2013. gada 14. martā un 30. maijā.

| (9) | Komisija 2014. gada 4. februāra vēstulē (“2014. gada 4. februāra lēmums”) paziņoja Kiprai savu lēmumu attiecībā uz atbalsta pasākumiem, kas aprakstīti 3.2.2. iedaļā, sākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (“otrā oficiālās izmeklēšanas procedūra”). |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2014. gada 4. februāra vēstulē (“2014. gada 4. februāra lēmums”) paziņoja Kiprai savu lēmumu attiecībā uz atbalsta pasākumiem, kas aprakstīti 3.2.2. iedaļā, sākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (“otrā oficiālās izmeklēšanas procedūra”).

| (10) | Komisijas 2014. gada 4. februāra lēmums tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija aicināja Kipras iestādes un ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par iespējamajiem atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(10)

Komisijas 2014. gada 4. februāra lēmums tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija aicināja Kipras iestādes un ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par iespējamajiem atbalsta pasākumiem.

| (11) | Komisija 2014. gada 31. martā saņēma Kipras iestāžu piezīmes. Komisija 2014. gada 16. martā saņēma piezīmes no trim ieinteresētajām personām. Komisija 2014. gada 26. jūnijā saņēma Kipras iestāžu piezīmes par ieinteresēto personu iesniegtajām piezīmēm. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2014. gada 31. martā saņēma Kipras iestāžu piezīmes. Komisija 2014. gada 16. martā saņēma piezīmes no trim ieinteresētajām personām. Komisija 2014. gada 26. jūnijā saņēma Kipras iestāžu piezīmes par ieinteresēto personu iesniegtajām piezīmēm.

| (12) | Komisija 2014. gada 11. aprīļa un 2. jūlija vēstulēs pieprasīja papildu informāciju. Kipras iestādes atbildēja 2014. gada 11. maijā un 8. augustā. |
| --- | --- |

(12)

Komisija 2014. gada 11. aprīļa un 2. jūlija vēstulēs pieprasīja papildu informāciju. Kipras iestādes atbildēja 2014. gada 11. maijā un 8. augustā.

| (13) | Kipra 2014. gada 14. novembra vēstulē piekrita atteikties no savām tiesībām, kas izriet no Līguma 342. panta, kas lasīts kopā ar EK Regulas Nr. 1/1958 3. pantu, un akceptēja šā lēmuma pieņemšanu un paziņošanu angļu valodā. |
| --- | --- |

(13)

Kipra 2014. gada 14. novembra vēstulē piekrita atteikties no savām tiesībām, kas izriet no Līguma 342. panta, kas lasīts kopā ar EK Regulas Nr. 1/1958 3. pantu, un akceptēja šā lēmuma pieņemšanu un paziņošanu angļu valodā.

2.   KIPRAS GAISA TRANSPORTA TIRGUS

| (14) | Kiprā ir divas starptautiskās lidostas – Larnakas (Lárnaka) lidosta (LCA, netālu no valsts galvaspilsētas Nikosijas) un Pafas (Páfos) lidosta (PFO). Tā kā sala ir neliela, vairums cilvēku, kas ieceļo Kiprā vai no tās izceļo, var bez sarežģījumiem nonākt jebkurā no lidostām. |
| --- | --- |

(14)

Kiprā ir divas starptautiskās lidostas – Larnakas (Lárnaka) lidosta (LCA, netālu no valsts galvaspilsētas Nikosijas) un Pafas (Páfos) lidosta (PFO). Tā kā sala ir neliela, vairums cilvēku, kas ieceļo Kiprā vai no tās izceļo, var bez sarežģījumiem nonākt jebkurā no lidostām.

| (15) | Pasažieri galvenokārt ieceļo no Apvienotās Karalistes un Krievijas. Ievērojami mazāks pasažieru skaits Kiprā ierodas no Grieķijas, Vācijas un Zviedrijas. Iebraucošo pasažieru daudzums mainās atkarībā no sezonas – vasaras mēnešos (jūlijā, augustā) tas vairāk nekā trīskārt pārsniedz ieceļotāju skaitu ziemas mēnešos (decembris–februāris). Savukārt no Kipras izceļojošo pasažieru plūsmā nav vērojamas īpašas sezonālās izmaiņas. |
| --- | --- |

(15)

Pasažieri galvenokārt ieceļo no Apvienotās Karalistes un Krievijas. Ievērojami mazāks pasažieru skaits Kiprā ierodas no Grieķijas, Vācijas un Zviedrijas. Iebraucošo pasažieru daudzums mainās atkarībā no sezonas – vasaras mēnešos (jūlijā, augustā) tas vairāk nekā trīskārt pārsniedz ieceļotāju skaitu ziemas mēnešos (decembris–februāris). Savukārt no Kipras izceļojošo pasažieru plūsmā nav vērojamas īpašas sezonālās izmaiņas.

| (16) | Cyprus Airways vidējā tirgus daļa ir aptuveni 15 % no satiksmes uz salu un no tās (2012. gada dati), taču tās tirgus daļa mainās atkarībā no sezonas. Uzņēmuma svarīgākais tirgus ir maršruti starp Kipru un Grieķiju, kā arī starp Kipru un Apvienoto Karalisti. Cyprus Airways līdz 2013. gada vidum darbojās arī Grieķijas tirgus iekšzemes lidojumu segmentā. Tradicionāls Cyprus Airways tirgus ir bijuši arī konkrēti Tuvo Austrumu maršruti. |
| --- | --- |

(16)

Cyprus Airways vidējā tirgus daļa ir aptuveni 15 % no satiksmes uz salu un no tās (2012. gada dati), taču tās tirgus daļa mainās atkarībā no sezonas. Uzņēmuma svarīgākais tirgus ir maršruti starp Kipru un Grieķiju, kā arī starp Kipru un Apvienoto Karalisti. Cyprus Airways līdz 2013. gada vidum darbojās arī Grieķijas tirgus iekšzemes lidojumu segmentā. Tradicionāls Cyprus Airways tirgus ir bijuši arī konkrēti Tuvo Austrumu maršruti.

| (17) | Cyprus Airways tirgos parasti ir darbojušās arī lielākās Eiropas aviosabiedrības. Tomēr atsevišķos maršrutos lidojumus uz Kipru veic tikai sezonāli. Nesenākā periodā Cyprus Airways nācās konkurēt arī ar zemo izmaksu aviosabiedrībām, kas dažkārt darbojās no bāzes Kiprā. |
| --- | --- |

(17)

Cyprus Airways tirgos parasti ir darbojušās arī lielākās Eiropas aviosabiedrības. Tomēr atsevišķos maršrutos lidojumus uz Kipru veic tikai sezonāli. Nesenākā periodā Cyprus Airways nācās konkurēt arī ar zemo izmaksu aviosabiedrībām, kas dažkārt darbojās no bāzes Kiprā.

| (18) | Kipras ekonomika ir saskārusies ar grūtībām – to apliecina IKP samazināšanās no 2009. gada, budžeta deficīta pieaugums un bezdarba līmeņa paaugstināšanās. Tā kā finansējuma piekļuves nosacījumi Kiprai strauji pasliktinājās, tā ir saņēmusi finansiālu atbalstu no eurozonas dalībvalstīm un Starptautiskā Valūtas fonda (SVF). |
| --- | --- |

(18)

Kipras ekonomika ir saskārusies ar grūtībām – to apliecina IKP samazināšanās no 2009. gada, budžeta deficīta pieaugums un bezdarba līmeņa paaugstināšanās. Tā kā finansējuma piekļuves nosacījumi Kiprai strauji pasliktinājās, tā ir saņēmusi finansiālu atbalstu no eurozonas dalībvalstīm un Starptautiskā Valūtas fonda (SVF).

| (19) | Līdz ar Kipras un pārējo Eiropas valstu ekonomikas recesiju ir samazinājies Kiprā ieceļojošo un no tās izceļojošo pasažieru skaits. Ievērojami kritusies ir arī vidējā lidojuma cena. Kipras tirgus turpmākā darbība būs atkarīga gan no Eiropas ekonomikas atlabšanas, gan no vietējās ekonomikas stāvokļa. |
| --- | --- |

(19)

Līdz ar Kipras un pārējo Eiropas valstu ekonomikas recesiju ir samazinājies Kiprā ieceļojošo un no tās izceļojošo pasažieru skaits. Ievērojami kritusies ir arī vidējā lidojuma cena. Kipras tirgus turpmākā darbība būs atkarīga gan no Eiropas ekonomikas atlabšanas, gan no vietējās ekonomikas stāvokļa.

3.   ATBALSTA PASĀKUMU APRAKSTS

3.1.   ATBALSTA SAŅĒMĒJS

| (20) | Cyprus Airways izveidots 1947. gadā, un tā galvenie darbības veidi ir pasažieru un kravas aviopārvadājumi un citi ar gaisa transportu saistīti pakalpojumi. Uzņēmums ir kotēts Kipras biržā. Kopš 2013. gada sākuma – pēc pamatkapitāla palielināšanas (izvērtēta abās oficiālās izmeklēšanas procedūrās) – Uzņēmuma galvenais akcionārs ir Kipras valsts, kurai pieder 93,67 % akciju. Pārējo akciju īpašnieki ir privāti ieguldītāji. |
| --- | --- |

(20)

Cyprus Airways izveidots 1947. gadā, un tā galvenie darbības veidi ir pasažieru un kravas aviopārvadājumi un citi ar gaisa transportu saistīti pakalpojumi. Uzņēmums ir kotēts Kipras biržā. Kopš 2013. gada sākuma – pēc pamatkapitāla palielināšanas (izvērtēta abās oficiālās izmeklēšanas procedūrās) – Uzņēmuma galvenais akcionārs ir Kipras valsts, kurai pieder 93,67 % akciju. Pārējo akciju īpašnieki ir privāti ieguldītāji.

| (21) | Cyprus Airways 2013. gada beigās sniedza regulārus gaisa pārvadājumu pakalpojumus uz aptuveni 15 galamērķiem, tā flotē bija seši gaisa kuģi (Airbus A320), un uzņēmumā strādāja aptuveni 600 darbinieku. Tāpēc tas uzskatāms par lielu uzņēmumu (5). |
| --- | --- |

(21)

Cyprus Airways 2013. gada beigās sniedza regulārus gaisa pārvadājumu pakalpojumus uz aptuveni 15 galamērķiem, tā flotē bija seši gaisa kuģi (Airbus A320), un uzņēmumā strādāja aptuveni 600 darbinieku. Tāpēc tas uzskatāms par lielu uzņēmumu (5).

| (22) | Cyprus Airways 2005. gadā saņēma glābšanas atbalstu CYP 30 miljonu (aptuveni EUR 51 miljona) apmērā, un 2007. gada tā labā īstenoja vairākus pārstrukturēšanas pasākumus, galvenokārt i) piešķirot aizdevumus CYP 55 miljonu (aptuveni EUR 96 miljonu) apmērā, no kuriem CYP 45 miljonu (aptuveni EUR 78 miljonu) aizdevumu garantēja valsts, un ii) palielinot kapitālu par CYP 14 miljoniem (aptuveni EUR 24 miljoniem) ar valsts un privāto akcionāru līdzdalību atbilstīgi vienlīdzīgiem noteikumiem. Šos pasākumus, kuros bija iekļauts arī pārstrukturēšanas plāns (“2007. gada pārstrukturēšanas plāns”), Komisija atzina par saderīgu valsts atbalstu pārstrukturēšanai (6). |
| --- | --- |

(22)

Cyprus Airways 2005. gadā saņēma glābšanas atbalstu CYP 30 miljonu (aptuveni EUR 51 miljona) apmērā, un 2007. gada tā labā īstenoja vairākus pārstrukturēšanas pasākumus, galvenokārt i) piešķirot aizdevumus CYP 55 miljonu (aptuveni EUR 96 miljonu) apmērā, no kuriem CYP 45 miljonu (aptuveni EUR 78 miljonu) aizdevumu garantēja valsts, un ii) palielinot kapitālu par CYP 14 miljoniem (aptuveni EUR 24 miljoniem) ar valsts un privāto akcionāru līdzdalību atbilstīgi vienlīdzīgiem noteikumiem. Šos pasākumus, kuros bija iekļauts arī pārstrukturēšanas plāns (“2007. gada pārstrukturēšanas plāns”), Komisija atzina par saderīgu valsts atbalstu pārstrukturēšanai (6).

| (23) | Cyprus Airways saņem ikgadēju kompensāciju par zaudējumiem, ko rada Kipras gaisa kuģiem piemērotais Turcijas pārlidošanas aizliegums. Kompensācijas pamatā ir atbalsta shēma, ko Komisija apstiprinājusi saskaņā ar Līguma 107. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Shēmas atbalsta saņēmēji ir Kiprā dibinātas aviosabiedrības (7). |
| --- | --- |

(23)

Cyprus Airways saņem ikgadēju kompensāciju par zaudējumiem, ko rada Kipras gaisa kuģiem piemērotais Turcijas pārlidošanas aizliegums. Kompensācijas pamatā ir atbalsta shēma, ko Komisija apstiprinājusi saskaņā ar Līguma 107. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Shēmas atbalsta saņēmēji ir Kiprā dibinātas aviosabiedrības (7).

3.2.   PASĀKUMU APRAKSTS

3.2.1.   Pirmā oficiālās izmeklēšanas procedūra

| (24) | Komisija 2013. gada 6. martā sāka oficiālās izmeklēšanas procedūru par turpmāk uzskaitītajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(24)

Komisija 2013. gada 6. martā sāka oficiālās izmeklēšanas procedūru par turpmāk uzskaitītajiem pasākumiem.

| (25) | Laikposmā no 2012. gada septembra līdz decembrim valsts izmaksāja Cyprus Airways EUR 31,33 miljonu “avansa” maksājumus kā daļu no plānotā pamatkapitāla palielinājuma EUR 45 miljonu apmērā. Summu izmaksāja vairākās daļās. |
| --- | --- |

(25)

Laikposmā no 2012. gada septembra līdz decembrim valsts izmaksāja Cyprus Airways EUR 31,33 miljonu “avansa” maksājumus kā daļu no plānotā pamatkapitāla palielinājuma EUR 45 miljonu apmērā. Summu izmaksāja vairākās daļās.

| (26) | Komisijai 2012. gada novembrī paziņoja par jaunu uzņēmējdarbības plānu (“atveseļošanas plānu”). Plānā tika paredzēta Uzņēmuma atveseļošana piecu gadu laikā, ņemot vērā kapitāla palielinājumu, uzlabotos izmaksu un produktivitātes faktorus, jaunos ieguldījumus un Uzņēmuma reorganizāciju, pārveidojot to par “vienas klases aviosabiedrību, kas piedāvā izvēles pakalpojumu klāstu” (single-class value airline of option-based services). Tajā prognozēja, ka Uzņēmums gūs nelielu peļņu jau no plāna īstenošanas otrā gada. Plāns bija jāapstiprina tābrīža akcionāriem, kuri piedalītos tā īstenošanai vajadzīgajā kapitāla palielināšanā. Jānorāda, ka plāns nav īstenots. |
| --- | --- |

(26)

Komisijai 2012. gada novembrī paziņoja par jaunu uzņēmējdarbības plānu (“atveseļošanas plānu”). Plānā tika paredzēta Uzņēmuma atveseļošana piecu gadu laikā, ņemot vērā kapitāla palielinājumu, uzlabotos izmaksu un produktivitātes faktorus, jaunos ieguldījumus un Uzņēmuma reorganizāciju, pārveidojot to par “vienas klases aviosabiedrību, kas piedāvā izvēles pakalpojumu klāstu” (single-class value airline of option-based services). Tajā prognozēja, ka Uzņēmums gūs nelielu peļņu jau no plāna īstenošanas otrā gada. Plāns bija jāapstiprina tābrīža akcionāriem, kuri piedalītos tā īstenošanai vajadzīgajā kapitāla palielināšanā. Jānorāda, ka plāns nav īstenots.

| (27) | Kipras iestādes apgalvoja, ka tad, kad tika piešķirts 1. pasākums, valsts rīkojās kā tirgus ekonomikas ieguldītājs, kas vēlējās aizsargāt savus aktīvus līdz atveseļošanas plāna pabeigšanai un brīdim, kad visi akcionāri būs palielinājuši kapitālu. |
| --- | --- |

(27)

Kipras iestādes apgalvoja, ka tad, kad tika piešķirts 1. pasākums, valsts rīkojās kā tirgus ekonomikas ieguldītājs, kas vēlējās aizsargāt savus aktīvus līdz atveseļošanas plāna pabeigšanai un brīdim, kad visi akcionāri būs palielinājuši kapitālu.

| (28) | Turklāt Kipras iestādes paredzēja, ka kapitāla palielināšanā ar papildu EUR 13,67 miljoniem proporcionāli piedalīsies privātie akcionāri. Tomēr privātie akcionāri ieguldīja vienīgi EUR 1 06  000, tāpēc Uzņēmuma pamatkapitāla palielinājums bija tikai EUR 31,4 miljoni. Tādējādi valsts akciju daļu apmērs uzņēmumā Cyprus Airways no 69,62 % pieauga līdz 93,67 %. |
| --- | --- |

(28)

Turklāt Kipras iestādes paredzēja, ka kapitāla palielināšanā ar papildu EUR 13,67 miljoniem proporcionāli piedalīsies privātie akcionāri. Tomēr privātie akcionāri ieguldīja vienīgi EUR 1 06  000, tāpēc Uzņēmuma pamatkapitāla palielinājums bija tikai EUR 31,4 miljoni. Tādējādi valsts akciju daļu apmērs uzņēmumā Cyprus Airways no 69,62 % pieauga līdz 93,67 %.

3.2.1.2.   2. pasākums – glābšanas atbalsts

| (29) | Kipras iestādes 2012. gada 13. decembrī paziņoja par Cyprus Airways glābšanas atbalstu EUR 73 miljonu apmērā. Paziņojumā Kipras iestādes apgalvoja, ka atbalsta summa atbilda Cyprus Airways neto naudas plūsmas vajadzībām līdz 2013. gada 30. jūnijam, t. i., turpmākajiem sešiem mēnešiem. Tika plānots glābšanas atbalstu sniegt kā valdības aizdevumu ar procentu likmi 1,76 % apmērā un atmaksas termiņu līdz 2013. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(29)

Kipras iestādes 2012. gada 13. decembrī paziņoja par Cyprus Airways glābšanas atbalstu EUR 73 miljonu apmērā. Paziņojumā Kipras iestādes apgalvoja, ka atbalsta summa atbilda Cyprus Airways neto naudas plūsmas vajadzībām līdz 2013. gada 30. jūnijam, t. i., turpmākajiem sešiem mēnešiem. Tika plānots glābšanas atbalstu sniegt kā valdības aizdevumu ar procentu likmi 1,76 % apmērā un atmaksas termiņu līdz 2013. gada 30. jūnijam.

| (30) | Kipras iestādes apgalvoja, ka no EUR 73 miljonus lielā glābšanas atbalsta EUR 16,3 miljonus uzņēmumam Cyprus Airways jau piešķīra, īstenojot 1. pasākumu. Komisija 2013. gada 6. marta lēmumā norādīja, ka Kipras iestādes paziņoja par glābšanas atbalstu aizdevuma veidā, savukārt EUR 16,3 miljonu maksājums bija daļa no kapitāla palielinājuma. |
| --- | --- |

(30)

Kipras iestādes apgalvoja, ka no EUR 73 miljonus lielā glābšanas atbalsta EUR 16,3 miljonus uzņēmumam Cyprus Airways jau piešķīra, īstenojot 1. pasākumu. Komisija 2013. gada 6. marta lēmumā norādīja, ka Kipras iestādes paziņoja par glābšanas atbalstu aizdevuma veidā, savukārt EUR 16,3 miljonu maksājums bija daļa no kapitāla palielinājuma.

| (31) | Kipras iestādes apgalvoja, ka glābšanas atbalsts bija vajadzīgs, lai sniegtu Cyprus Airways īstermiņa palīdzību. Iestādes atzina, ka 2007. gadā piešķīra pārstrukturēšanas atbalstu, taču paskaidroja, ka ārkārtēju apstākļu dēļ tika atcelta 2007. gada pārstrukturēšanas plāna sākotnējā īstenošana un tas ietekmēja Uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. Šie apstākļi bija saistīti ar Kipras un Grieķijas – divu Cyprus Airways galveno darbības tirgu – finansiālo stāvokli, kā arī nestabilo politisko situāciju Tuvajos Austrumos, Kipras gaisa kuģiem piemērotā Turcijas pārlidošanas aizlieguma radīto ietekmi, tāda jauna zemo cenu konkurenta ienākšanu tirgū, ko iespējams subsidēja, īstenojot valsts shēmu, kā arī Cyprus Airways nepietiekamo kapitālu. |
| --- | --- |

(31)

Kipras iestādes apgalvoja, ka glābšanas atbalsts bija vajadzīgs, lai sniegtu Cyprus Airways īstermiņa palīdzību. Iestādes atzina, ka 2007. gadā piešķīra pārstrukturēšanas atbalstu, taču paskaidroja, ka ārkārtēju apstākļu dēļ tika atcelta 2007. gada pārstrukturēšanas plāna sākotnējā īstenošana un tas ietekmēja Uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. Šie apstākļi bija saistīti ar Kipras un Grieķijas – divu Cyprus Airways galveno darbības tirgu – finansiālo stāvokli, kā arī nestabilo politisko situāciju Tuvajos Austrumos, Kipras gaisa kuģiem piemērotā Turcijas pārlidošanas aizlieguma radīto ietekmi, tāda jauna zemo cenu konkurenta ienākšanu tirgū, ko iespējams subsidēja, īstenojot valsts shēmu, kā arī Cyprus Airways nepietiekamo kapitālu.

3.2.1.3.   3. pasākums – ex gratia kompensācija

| (32) | Saskaņā ar 2012. gada 13. decembra paziņojumā sniegto informāciju Kipras Ministru padome 2012. gada 4. decembrī nolēma piešķirt ex gratia kompensāciju Cyprus Airways darbiniekiem, kuru amatvietas tiktu likvidētas saistībā ar Uzņēmuma pārstrukturēšanu. Atbilstīgi šim lēmumam jebkādu ex gratia kompensāciju piešķir saskaņā ar šādiem nosacījumiem: i) tā atbilst valsts atbalsta noteikumiem; ii) Uzņēmuma arodbiedrības ir akceptējušas jauno uzņēmējdarbības plānu (t. i., atveseļošanas plānu); un iii) tā nepārsniedz 50 % no parastās kompensācijas, kas darbiniekiem, kuru amatvietas likvidētas, izmaksājama no Kipras Darbavietu likvidācijas kompensācijas fonda (RPF). |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar 2012. gada 13. decembra paziņojumā sniegto informāciju Kipras Ministru padome 2012. gada 4. decembrī nolēma piešķirt ex gratia kompensāciju Cyprus Airways darbiniekiem, kuru amatvietas tiktu likvidētas saistībā ar Uzņēmuma pārstrukturēšanu. Atbilstīgi šim lēmumam jebkādu ex gratia kompensāciju piešķir saskaņā ar šādiem nosacījumiem: i) tā atbilst valsts atbalsta noteikumiem; ii) Uzņēmuma arodbiedrības ir akceptējušas jauno uzņēmējdarbības plānu (t. i., atveseļošanas plānu); un iii) tā nepārsniedz 50 % no parastās kompensācijas, kas darbiniekiem, kuru amatvietas likvidētas, izmaksājama no Kipras Darbavietu likvidācijas kompensācijas fonda (RPF).

3.2.2.   Otrā oficiālās izmeklēšanas procedūra

| (33) | Komisija 2014. gada 4. februārī sāka oficiālās izmeklēšanas procedūru par turpmāk uzskaitītajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(33)

Komisija 2014. gada 4. februārī sāka oficiālās izmeklēšanas procedūru par turpmāk uzskaitītajiem pasākumiem.

3.2.2.1.   4. pasākums – pārstrukturēšanas atbalsts

| (34) | Kipras iestādes 2013. gada 23. oktobrī paziņoja par pārstrukturēšanas atbalstu Cyprus Airways EUR 102,9 miljonu apmērā, ko papildināja jauns, ar iepriekš 26. apsvērumā minēto atveseļošanas plānu nesaistīts pārstrukturēšanas plāns (t. i., 2013. gada pārstrukturēšanas plāns). Pārstrukturēšanas atbalsta summu veidoja:






  a) | valsts līdzdalība – EUR 31,33 miljonu apmērā – kapitāla palielinājumā, ko piešķīra jau 2012. gadā (1. pasākums); |
| --- | --- | --- |

(34)

Kipras iestādes 2013. gada 23. oktobrī paziņoja par pārstrukturēšanas atbalstu Cyprus Airways EUR 102,9 miljonu apmērā, ko papildināja jauns, ar iepriekš 26. apsvērumā minēto atveseļošanas plānu nesaistīts pārstrukturēšanas plāns (t. i., 2013. gada pārstrukturēšanas plāns). Pārstrukturēšanas atbalsta summu veidoja:

a)

valsts līdzdalība – EUR 31,33 miljonu apmērā – kapitāla palielinājumā, ko piešķīra jau 2012. gadā (1. pasākums);

| b) | uzņēmumam Cyprus Airways jau piešķirtā glābšanas atbalsta aizdevuma (2. pasākums) daļas EUR 34,5 miljonu apmērā. Cyprus Airways saņemto summu neatmaksātu, un attiecīgais parāds tiktu konvertēts pašu kapitālā; |
| --- | --- |

b)

uzņēmumam Cyprus Airways jau piešķirtā glābšanas atbalsta aizdevuma (2. pasākums) daļas EUR 34,5 miljonu apmērā. Cyprus Airways saņemto summu neatmaksātu, un attiecīgais parāds tiktu konvertēts pašu kapitālā;

| c) | Kipras valsts 2007. gadā, īstenojot apstiprināto pārstrukturēšanas pasākumu kopumu, garantēja aizdevumu CYP 45 miljonu (aptuveni EUR 78 miljonu) apmērā, ko Cyprus Airways saņēma no bankas Hellenic Bank (sk. iepriekš 22. apsvērumu). Cyprus Airways šo aizdevumu regulāri atmaksāja, veicot maksājumus divreiz gadā, un 2013. gada augustā atmaksājamā summa bija EUR 28,5 miljoni. Saskaņā ar paziņojumu par pārstrukturēšanas atbalstu Uzņēmumam nebūtu jāatmaksā Hellenic Bank atlikusī summa. Šajā nolūkā būtu jāizmanto valsts garantija, un līdz ar to rastos jauns Cyprus Airways parāds valstij, jo tai būtu jāatmaksā aizdevums. EUR 28,5 miljonus lielo parādu valsts vēlāk konvertētu Cyprus Airways pašu kapitālā; |
| --- | --- |

c)

Kipras valsts 2007. gadā, īstenojot apstiprināto pārstrukturēšanas pasākumu kopumu, garantēja aizdevumu CYP 45 miljonu (aptuveni EUR 78 miljonu) apmērā, ko Cyprus Airways saņēma no bankas Hellenic Bank (sk. iepriekš 22. apsvērumu). Cyprus Airways šo aizdevumu regulāri atmaksāja, veicot maksājumus divreiz gadā, un 2013. gada augustā atmaksājamā summa bija EUR 28,5 miljoni. Saskaņā ar paziņojumu par pārstrukturēšanas atbalstu Uzņēmumam nebūtu jāatmaksā Hellenic Bank atlikusī summa. Šajā nolūkā būtu jāizmanto valsts garantija, un līdz ar to rastos jauns Cyprus Airways parāds valstij, jo tai būtu jāatmaksā aizdevums. EUR 28,5 miljonus lielo parādu valsts vēlāk konvertētu Cyprus Airways pašu kapitālā;

| d) | Cyprus Airways Sociālā nodrošinājuma fonds darbiniekiem, kuru pamata dzīvesvieta ir Kiprā (izņemot pilotiem), ir konkrēta pabalstu shēma, kurā iemaksas veic darba ņēmēji un Cyprus Airways. Visa summa, kas Sociālā nodrošinājuma fondam piešķirta, pamatojoties uz personāla līgumiskajām tiesībām (“pirktspēja”), nonāk Uzņēmuma rīcībā. Uzņēmums arī garantē Sociālā nodrošinājuma fonda pirktspēju. Nepietiekamu ieguldījumu dēļ Sociālā nodrošinājuma fondam radās ievērojams deficīts – saskaņā ar 2013. gada 1. janvāra aprēķiniem tas bija EUR 12 miljoni darbības nepārtraukšanas gadījumā (t. i., pieņemot, ka Cyprus Airways turpinās darboties) vai EUR 14,9 miljoni darbības pārtraukšanas gadījumā. Piešķirot pārstrukturēšanas atbalstu, Kipras valsts segs EUR 8,6 miljonus no Sociālā nodrošinājuma fonda deficīta darbības nepārtraukšanas gadījumā, savukārt atlikušo summu segs, veicot nekustamā īpašuma darījumus (iemaksājot fondā ieņēmumus no Uzņēmuma īpašuma Nikosijā pārdošanas un nododot tam Uzņēmuma īpašumu Atēnās). |
| --- | --- |

d)

Cyprus Airways Sociālā nodrošinājuma fonds darbiniekiem, kuru pamata dzīvesvieta ir Kiprā (izņemot pilotiem), ir konkrēta pabalstu shēma, kurā iemaksas veic darba ņēmēji un Cyprus Airways. Visa summa, kas Sociālā nodrošinājuma fondam piešķirta, pamatojoties uz personāla līgumiskajām tiesībām (“pirktspēja”), nonāk Uzņēmuma rīcībā. Uzņēmums arī garantē Sociālā nodrošinājuma fonda pirktspēju. Nepietiekamu ieguldījumu dēļ Sociālā nodrošinājuma fondam radās ievērojams deficīts – saskaņā ar 2013. gada 1. janvāra aprēķiniem tas bija EUR 12 miljoni darbības nepārtraukšanas gadījumā (t. i., pieņemot, ka Cyprus Airways turpinās darboties) vai EUR 14,9 miljoni darbības pārtraukšanas gadījumā. Piešķirot pārstrukturēšanas atbalstu, Kipras valsts segs EUR 8,6 miljonus no Sociālā nodrošinājuma fonda deficīta darbības nepārtraukšanas gadījumā, savukārt atlikušo summu segs, veicot nekustamā īpašuma darījumus (iemaksājot fondā ieņēmumus no Uzņēmuma īpašuma Nikosijā pārdošanas un nododot tam Uzņēmuma īpašumu Atēnās).

| (35) | Pārstrukturēšanas atbalsta a) un b) elements atbilst 1. un 2. pasākumam, par ko vēlāk paziņoja saistībā ar Cyprus Airways pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(35)

Pārstrukturēšanas atbalsta a) un b) elements atbilst 1. un 2. pasākumam, par ko vēlāk paziņoja saistībā ar Cyprus Airways pārstrukturēšanas atbalstu.

| (36) | Papildus tam 2013. gada pārstrukturēšanas plānā bija paredzēts arī iespējams valsts īstermiņa aizdevums EUR 10 miljonu apmērā, ko saskaņā ar Kipras iestāžu sniegto informāciju piešķirtu atbilstīgi tirgus noteikumiem. Tomēr nebija skaidrs paredzētais aizdevuma piešķiršanas datums un tā nosacījumi, un tas nav iekļauts EUR 102,9 miljonu kopsummā. |
| --- | --- |

(36)

Papildus tam 2013. gada pārstrukturēšanas plānā bija paredzēts arī iespējams valsts īstermiņa aizdevums EUR 10 miljonu apmērā, ko saskaņā ar Kipras iestāžu sniegto informāciju piešķirtu atbilstīgi tirgus noteikumiem. Tomēr nebija skaidrs paredzētais aizdevuma piešķiršanas datums un tā nosacījumi, un tas nav iekļauts EUR 102,9 miljonu kopsummā.

| (37) | Kipras iestādes paskaidroja, ka 2007. gada pārstrukturēšanas plānu sākotnēji īstenoja atbilstīgi grafikam. Tomēr 2009. gadā Eiropas Savienības, jo īpaši Grieķijas un Kipras, finanšu krīzes ietekmē sāka samazināties Uzņēmuma ieņēmumi. Citi faktori, kas radīja Uzņēmumam jaunas grūtības, bija Turcijas pārlidošanas aizliegums, kura dēļ Cyprus Airways nevar nodrošināt konkurētspējīgus lidojumu laikus tādos perspektīvos tirgos kā Krievija, Armēnija un Ukraina, kā arī nemierīgā situācija Tuvajos Austrumos un Kiprā bāzētu zemo izmaksu konkurentu darbība. |
| --- | --- |

(37)

Kipras iestādes paskaidroja, ka 2007. gada pārstrukturēšanas plānu sākotnēji īstenoja atbilstīgi grafikam. Tomēr 2009. gadā Eiropas Savienības, jo īpaši Grieķijas un Kipras, finanšu krīzes ietekmē sāka samazināties Uzņēmuma ieņēmumi. Citi faktori, kas radīja Uzņēmumam jaunas grūtības, bija Turcijas pārlidošanas aizliegums, kura dēļ Cyprus Airways nevar nodrošināt konkurētspējīgus lidojumu laikus tādos perspektīvos tirgos kā Krievija, Armēnija un Ukraina, kā arī nemierīgā situācija Tuvajos Austrumos un Kiprā bāzētu zemo izmaksu konkurentu darbība.

3.2.2.2.   2013. gada pārstrukturēšanas plāns

| (38) | Uzņēmuma 2013. gada pārstrukturēšanas plānā bija paredzēts pārstrukturēšanas periods no 2012. gada aprīļa (pirmā aktīva pārdošana, lai nodrošinātu Uzņēmuma pašu ieguldījumu tā pārstrukturēšanas izmaksu segšanā) līdz 2017. gada beigām. Plāna mērķis ir atjaunot Uzņēmuma rentabilitāti no 2014. finanšu gada. Tomēr Kipras iestādes precizēja, ka 2013. gada pārstrukturēšanas plānā nebija paredzēts mainīt Cyprus Airways uzņēmējdarbības pamatmodeli. Uzņēmums jau ir īstenojis dažus no 2013. gada pārstrukturēšanas plānā paredzētajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(38)

Uzņēmuma 2013. gada pārstrukturēšanas plānā bija paredzēts pārstrukturēšanas periods no 2012. gada aprīļa (pirmā aktīva pārdošana, lai nodrošinātu Uzņēmuma pašu ieguldījumu tā pārstrukturēšanas izmaksu segšanā) līdz 2017. gada beigām. Plāna mērķis ir atjaunot Uzņēmuma rentabilitāti no 2014. finanšu gada. Tomēr Kipras iestādes precizēja, ka 2013. gada pārstrukturēšanas plānā nebija paredzēts mainīt Cyprus Airways uzņēmējdarbības pamatmodeli. Uzņēmums jau ir īstenojis dažus no 2013. gada pārstrukturēšanas plānā paredzētajiem pasākumiem.

Flotes un darbības pārstrukturēšana

| (39) | 2013. gada pārstrukturēšanas plānā bija paredzēts samazināt Uzņēmuma floti līdz sešiem gaisa kuģiem (2012. gada aprīļa sākumā floti veidoja 13 gaisa kuģi). Tas tika panākts līdz 2013. gada 10. decembrim – divi Uzņēmuma gaisa kuģi tika pārdoti 2012. gada aprīlī, un beidzās piecu citu gaisa kuģu nomas līgumu termiņš. No atlikušās sešu gaisa kuģu flotes piecus gaisa kuģus, ko Cyprus Airways nomā, turpinātu izmantot, savukārt vienu gaisa kuģi – Uzņēmuma īpašumu – saglabātu kā rezerves gaisa kuģi. |
| --- | --- |

(39)

2013. gada pārstrukturēšanas plānā bija paredzēts samazināt Uzņēmuma floti līdz sešiem gaisa kuģiem (2012. gada aprīļa sākumā floti veidoja 13 gaisa kuģi). Tas tika panākts līdz 2013. gada 10. decembrim – divi Uzņēmuma gaisa kuģi tika pārdoti 2012. gada aprīlī, un beidzās piecu citu gaisa kuģu nomas līgumu termiņš. No atlikušās sešu gaisa kuģu flotes piecus gaisa kuģus, ko Cyprus Airways nomā, turpinātu izmantot, savukārt vienu gaisa kuģi – Uzņēmuma īpašumu – saglabātu kā rezerves gaisa kuģi.

| (40) | Līdz ar flotes samazināšanu maršrutu skaits tiktu samazināts līdz 13 maršrutiem. No 2012. gada aprīļa bija slēgti šādi maršruti: LCA–ATH–SKG–LCA; LCA–ATH–HER–LCA; LCA–ATH–RHO–LCA; LCA–LED
   (8). Tika plānots slēgt arī šādus maršrutus: LCA–HER–RHO–LCA; LCA–SKG–HER–LCA; LCA–SKG–RHO–LCA; LCA–FCO; LCA–VIE un LCA–LHR, ko aizstātu ar LCA–STN
   (9). Uzņēmums samazinātu arī reisu biežumu trijos maršrutos: LCA–LON, LCA–SKG un LCA–HER
   (10). Bija paredzēts saglabāt šādus maršrutus: LCA–ATH, LCA–SKG, LCA–HER, LCA–AMS, LCA–CDG, LCA–SVO, LCA–SOF, LCA–FRA, LCA–MUC, LCA–ZRH, LCA–TLV, LCA–BEY, LCA–STN
   (11). Kipras iestādes apgalvoja, ka ar šiem pasākumiem 2013. gada pārstrukturēšanas plānā bija paredzēts samazināt jaudu ASK
   (12) izteiksmē par 35 %, salīdzinot ar 2012. gada rādītāju. |
| --- | --- |

(40)

Līdz ar flotes samazināšanu maršrutu skaits tiktu samazināts līdz 13 maršrutiem. No 2012. gada aprīļa bija slēgti šādi maršruti: LCA–ATH–SKG–LCA; LCA–ATH–HER–LCA; LCA–ATH–RHO–LCA; LCA–LED
   (8). Tika plānots slēgt arī šādus maršrutus: LCA–HER–RHO–LCA; LCA–SKG–HER–LCA; LCA–SKG–RHO–LCA; LCA–FCO; LCA–VIE un LCA–LHR, ko aizstātu ar LCA–STN
   (9). Uzņēmums samazinātu arī reisu biežumu trijos maršrutos: LCA–LON, LCA–SKG un LCA–HER
   (10). Bija paredzēts saglabāt šādus maršrutus: LCA–ATH, LCA–SKG, LCA–HER, LCA–AMS, LCA–CDG, LCA–SVO, LCA–SOF, LCA–FRA, LCA–MUC, LCA–ZRH, LCA–TLV, LCA–BEY, LCA–STN
   (11). Kipras iestādes apgalvoja, ka ar šiem pasākumiem 2013. gada pārstrukturēšanas plānā bija paredzēts samazināt jaudu ASK
   (12) izteiksmē par 35 %, salīdzinot ar 2012. gada rādītāju.

| (41) | Plānā bija paredzēts optimizēt lidojumu laiku sadalījumu, lai maksimāli palielinātu flotes izmantojumu. Maršrutā uz Londonu lidosta Heathrow tika aizstāta ar lidostu Stansted. Ņemot vērā lidostas Stansted perspektīvas, šis lēmums tiek uzskatīts par stratēģisku. |
| --- | --- |

(41)

Plānā bija paredzēts optimizēt lidojumu laiku sadalījumu, lai maksimāli palielinātu flotes izmantojumu. Maršrutā uz Londonu lidosta Heathrow tika aizstāta ar lidostu Stansted. Ņemot vērā lidostas Stansted perspektīvas, šis lēmums tiek uzskatīts par stratēģisku.

Izmaksu samazināšanas pasākumi

| (42) | 2013. gada pārstrukturēšanas plānā paredzētais bāzes scenārijs bija līdz 2014. finanšu gada beigām samazināt tiešās izmaksas par EUR 45,7 miljoniem. Samazinot darbības apmēru un saistībā ar to likvidējot daļu amatvietu un samazinot algas, izmaksas tika samazinātas par EUR 16,2 miljoniem. Atlikušos EUR 29,5 miljonus izdevās panākt ar gūtajiem papildu ietaupījumiem. Galvenie izmaksu samazināšanas pasākumi bija amatvietu likvidēšana (EUR 17,6 miljoni); citu personāla izmaksu samazināšana (EUR 4,5 miljoni); degvielas izmaksu samazināšana (EUR 12,5 miljoni; jo tiek izmantota vienota Airbus A320 flote un noteikts cits sēdvietu skaits); ar pasažieriem saistīto izmaksu ietaupījumi (piemēram, ēdināšanas pārtraukšana ekonomiskajā klasē – EUR 5,5 miljoni); lidlauka pakalpojumu maksu samazināšana un pārskatīšana LCA lidostā (EUR 4,2 miljoni); lidostu un maršruta maksu samazināšana un pārskatīšana (EUR 3,3 miljoni); gaisa kuģu nomas izmaksu likvidēšana (EUR 4,5 miljoni). |
| --- | --- |

(42)

2013. gada pārstrukturēšanas plānā paredzētais bāzes scenārijs bija līdz 2014. finanšu gada beigām samazināt tiešās izmaksas par EUR 45,7 miljoniem. Samazinot darbības apmēru un saistībā ar to likvidējot daļu amatvietu un samazinot algas, izmaksas tika samazinātas par EUR 16,2 miljoniem. Atlikušos EUR 29,5 miljonus izdevās panākt ar gūtajiem papildu ietaupījumiem. Galvenie izmaksu samazināšanas pasākumi bija amatvietu likvidēšana (EUR 17,6 miljoni); citu personāla izmaksu samazināšana (EUR 4,5 miljoni); degvielas izmaksu samazināšana (EUR 12,5 miljoni; jo tiek izmantota vienota Airbus A320 flote un noteikts cits sēdvietu skaits); ar pasažieriem saistīto izmaksu ietaupījumi (piemēram, ēdināšanas pārtraukšana ekonomiskajā klasē – EUR 5,5 miljoni); lidlauka pakalpojumu maksu samazināšana un pārskatīšana LCA lidostā (EUR 4,2 miljoni); lidostu un maršruta maksu samazināšana un pārskatīšana (EUR 3,3 miljoni); gaisa kuģu nomas izmaksu likvidēšana (EUR 4,5 miljoni).

| (43) | Papildus flotes apmēra un maršrutu skaita samazināšanai līdz 2014. gada janvārim bija īstenoti šādi pasākumi: ēdināšanas pārtraukšana ekonomiskajā klasē; maksu par apkalpošanu uz zemes pārskatīšana LCA lidostā, panākot ietaupījumus EUR 1,2 miljonu apmērā (2013. gada pārstrukturēšanas plānā bija prognozēti EUR 0,6 miljoni); algu un Sociālā nodrošinājuma fondā veicamo iemaksu samazināšana par 10 %. Tomēr paredzams, ka tuvākajā laikā neizdosies ar LCA lidostu vienoties par nolaišanās un stāvvietu maksu samazināšanu, jo pastāv domstarpības par citām nodevām, tāpēc šajā posmā nav iespējams pārskatīt nolaišanās un stāvvietas maksas. |
| --- | --- |

(43)

Papildus flotes apmēra un maršrutu skaita samazināšanai līdz 2014. gada janvārim bija īstenoti šādi pasākumi: ēdināšanas pārtraukšana ekonomiskajā klasē; maksu par apkalpošanu uz zemes pārskatīšana LCA lidostā, panākot ietaupījumus EUR 1,2 miljonu apmērā (2013. gada pārstrukturēšanas plānā bija prognozēti EUR 0,6 miljoni); algu un Sociālā nodrošinājuma fondā veicamo iemaksu samazināšana par 10 %. Tomēr paredzams, ka tuvākajā laikā neizdosies ar LCA lidostu vienoties par nolaišanās un stāvvietu maksu samazināšanu, jo pastāv domstarpības par citām nodevām, tāpēc šajā posmā nav iespējams pārskatīt nolaišanās un stāvvietas maksas.

| (44) | Par amatvietu likvidēšanu jānorāda, ka darbinieku skaits no 1  037 darbiniekiem 2011. gada decembrī ir sarucis līdz 650 darbiniekiem 2014. gada janvārī, un, šķiet, to paredzēts samazināt vēl par 321 darbinieku, tomēr pagaidām tas nav izdarīts. Kipras iestādes precizēja, ka atlaistajiem darbiniekiem netika piešķirtas ex gratia kompensācijas. |
| --- | --- |

(44)

Par amatvietu likvidēšanu jānorāda, ka darbinieku skaits no 1  037 darbiniekiem 2011. gada decembrī ir sarucis līdz 650 darbiniekiem 2014. gada janvārī, un, šķiet, to paredzēts samazināt vēl par 321 darbinieku, tomēr pagaidām tas nav izdarīts. Kipras iestādes precizēja, ka atlaistajiem darbiniekiem netika piešķirtas ex gratia kompensācijas.

Ieņēmumu iniciatīvas

| (45) | Attiecībā uz jaunu ieņēmumu gūšanas iniciatīvām 2013. gada pārstrukturēšanas plānā bija paredzēts, ka, īstenojot bāzes scenāriju, no 2015. gada cena pieaugs par 2–3 % gadā. Kā sliktāko scenāriju 2013. gada pārstrukturēšanas plānā prognozēja, ka ieņēmumi 2014. gadā samazināsies par 1 % un pēc 2015. gada nepalielināsies. Plānā bija paredzēti arī papildu ieņēmumi no pasažieriem sniegtiem papildu pakalpojumiem, taču nebija norādīta attiecīgā summa. |
| --- | --- |

(45)

Attiecībā uz jaunu ieņēmumu gūšanas iniciatīvām 2013. gada pārstrukturēšanas plānā bija paredzēts, ka, īstenojot bāzes scenāriju, no 2015. gada cena pieaugs par 2–3 % gadā. Kā sliktāko scenāriju 2013. gada pārstrukturēšanas plānā prognozēja, ka ieņēmumi 2014. gadā samazināsies par 1 % un pēc 2015. gada nepalielināsies. Plānā bija paredzēti arī papildu ieņēmumi no pasažieriem sniegtiem papildu pakalpojumiem, taču nebija norādīta attiecīgā summa.

Pieņēmumi par dzīvotspējas atjaunošanu

| (46) | 2013. gada pārstrukturēšanas plānā bija paredzēts atjaunot Uzņēmuma dzīvotspēju no 2014. gada. Plānā bija prognozēts, ka, īstenojot bāzes scenāriju un pabeidzot finanšu pārstrukturēšanu (paredzēta 4. pasākumā) līdz 2013. gada beigām, tiktu gūti turpmāk norādītie finanšu rezultāti.

  1. tabula


  Prognozētā peļņa un zaudējumi (bāzes scenārijs) (miljonos EUR) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieņēmumi | 168,1 | 108,2 | 109,6 | 111,7 | 113,1 |
| Peļņa pirms nodokļu un procentu atskaitīšanas (EBIT) | (18,8) | 0,4 | 2,1 | 4,6 | 6,0 |
| Neto bilance pirms nodokļiem | (18,9) | 0,4 | 2,1 | 4,6 | 6,0 |
| EBIT % | (24,9) % | 0,4 % | 1,9 % | 4,1 % | 5,3 % |
| Kapitāla rezerves | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Kopējās rezerves | (103,1) | (102,7) | (100,5) | (96,0) | (90,0) |
| Kopējā kapitāla vērtība | 1,4 | 1,8 | 4,0 | 8,5 | 14,5 |

(46)

2013. gada pārstrukturēšanas plānā bija paredzēts atjaunot Uzņēmuma dzīvotspēju no 2014. gada. Plānā bija prognozēts, ka, īstenojot bāzes scenāriju un pabeidzot finanšu pārstrukturēšanu (paredzēta 4. pasākumā) līdz 2013. gada beigām, tiktu gūti turpmāk norādītie finanšu rezultāti.

1. tabula

Prognozētā peļņa un zaudējumi (bāzes scenārijs) (miljonos EUR)

2013

2014

2015

2016

2017

Ieņēmumi

168,1

108,2

109,6

111,7

113,1

Peļņa pirms nodokļu un procentu atskaitīšanas (EBIT)

(18,8)

0,4

2,1

4,6

6,0

Neto bilance pirms nodokļiem

(18,9)

0,4

2,1

4,6

6,0

EBIT %

(24,9) %

0,4 %

1,9 %

4,1 %

5,3 %

Kapitāla rezerves

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Kopējās rezerves

(103,1)

(102,7)

(100,5)

(96,0)

(90,0)

Kopējā kapitāla vērtība

1,4

1,8

4,0

8,5

14,5

| (47) | 2013. gada pārstrukturēšanas plānā tika prognozēta turpmāk norādītā peļņa.

  2. tabula


  Prognozētā peļņa











  (%) |
| --- | --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| ROE (pašu kapitāla ienesīgums) | 21,2 | 54,1 | 53,5 | 41,3 |
| ROCE (peļņas samērojums ar ieguldīto kapitālu) | 1,2 | 6,1 | 11,4 | 13,0 |

(47)

2013. gada pārstrukturēšanas plānā tika prognozēta turpmāk norādītā peļņa.

2. tabula

Prognozētā peļņa

(%)

2014

2015

2016

2017

ROE (pašu kapitāla ienesīgums)

21,2

54,1

53,5

41,3

ROCE (peļņas samērojums ar ieguldīto kapitālu)

1,2

6,1

11,4

13,0

| (48) | Rezultātus prognozēja, pamatojoties uz iepriekš aprakstītajiem pārstrukturēšanas pasākumiem un šādiem pieņēmumiem:






  a) | pasažieru skaita un ieņēmumu samazināšanās, kas izriet no tīkla sašaurināšanas; |
| --- | --- | --- |

(48)

Rezultātus prognozēja, pamatojoties uz iepriekš aprakstītajiem pārstrukturēšanas pasākumiem un šādiem pieņēmumiem:

a)

pasažieru skaita un ieņēmumu samazināšanās, kas izriet no tīkla sašaurināšanas;

| b) | degvielas izmaksu ietaupījumi, kas panākti, plašāk īstenojot degvielas pārvaldības sistēmu. Tika pieņemts, ka degvielas cena nemainīsies; |
| --- | --- |

b)

degvielas izmaksu ietaupījumi, kas panākti, plašāk īstenojot degvielas pārvaldības sistēmu. Tika pieņemts, ka degvielas cena nemainīsies;

| c) | paredzētā trešās personas aizdevuma pārskatīšana, pēc kuras neuzkrātos vai nebūtu jāmaksā procenti un netiktu piešķirts jauns aizdevums; |
| --- | --- |

c)

paredzētā trešās personas aizdevuma pārskatīšana, pēc kuras neuzkrātos vai nebūtu jāmaksā procenti un netiktu piešķirts jauns aizdevums;

| d) | stabils USD/EUR maiņas kurss līdz 2017. gadam; |
| --- | --- |

d)

stabils USD/EUR maiņas kurss līdz 2017. gadam;

| e) | netiek veikti darījumi riska ierobežošanai saistībā ar degvielas cenu izmaiņām vai USD/EUR maiņas kursa svārstībām, jo attiecībā uz šādiem instrumentiem nav iespējams sagādāt nodrošinājumu. |
| --- | --- |

e)

netiek veikti darījumi riska ierobežošanai saistībā ar degvielas cenu izmaiņām vai USD/EUR maiņas kursa svārstībām, jo attiecībā uz šādiem instrumentiem nav iespējams sagādāt nodrošinājumu.

| (49) | Rentabilitāti galvenokārt nodrošināja atlikušie lidojumi LCA–BEY, LCA–TLV, LCA–SOF un LCA–SVO. Tie ir vienīgie lidojumi ar pozitīvu EBIT pārstrukturēšanas periodā. Tika prognozēts, ka pārējos saglabātajos maršrutos neto peļņas nebūs vai tā būs negatīva. |
| --- | --- |

(49)

Rentabilitāti galvenokārt nodrošināja atlikušie lidojumi LCA–BEY, LCA–TLV, LCA–SOF un LCA–SVO. Tie ir vienīgie lidojumi ar pozitīvu EBIT pārstrukturēšanas periodā. Tika prognozēts, ka pārējos saglabātajos maršrutos neto peļņas nebūs vai tā būs negatīva.

| (50) | 2013. gada pārstrukturēšanas plānā bija iekļauts gan pozitīvais (labākais), gan negatīvais (sliktākais) scenārijs. Negatīvajā scenārijā paredzēja tikai iepriekš 45. apsvērumā aprakstīto ieņēmumu kritumu un tādējādi (EBIT līmenī) EUR 0,3 miljonu zaudējumus 2014. gadā, EUR 0 zaudējumus 2015. gadā un EUR 0,3 miljonu peļņu 2016. un 2017. gadā. |
| --- | --- |

(50)

2013. gada pārstrukturēšanas plānā bija iekļauts gan pozitīvais (labākais), gan negatīvais (sliktākais) scenārijs. Negatīvajā scenārijā paredzēja tikai iepriekš 45. apsvērumā aprakstīto ieņēmumu kritumu un tādējādi (EBIT līmenī) EUR 0,3 miljonu zaudējumus 2014. gadā, EUR 0 zaudējumus 2015. gadā un EUR 0,3 miljonu peļņu 2016. un 2017. gadā.

| (51) | Plānā tika atzīti konkrēti ar dzīvotspējas atjaunošanu saistīti riski, taču netika aplūkota to ietekme uz dažādajiem scenārijiem, īpaši negatīvo. Konkrētāk:






  a) | makroekonomiskais risks, īpaši saistībā ar iespējamo naftas cenas pieaugumu vai USD/EUR valūtas maiņas kursa izmaiņām. Attiecībā uz abiem riskiem plānā atsevišķi aprēķināja, ka skaitliskā ietekme, ko radītu izmaiņas par 1 %, būtu attiecīgi EUR 3 10  000 un EUR 4 25  000 gadā; |
| --- | --- | --- |

(51)

Plānā tika atzīti konkrēti ar dzīvotspējas atjaunošanu saistīti riski, taču netika aplūkota to ietekme uz dažādajiem scenārijiem, īpaši negatīvo. Konkrētāk:

a)

makroekonomiskais risks, īpaši saistībā ar iespējamo naftas cenas pieaugumu vai USD/EUR valūtas maiņas kursa izmaiņām. Attiecībā uz abiem riskiem plānā atsevišķi aprēķināja, ka skaitliskā ietekme, ko radītu izmaiņas par 1 %, būtu attiecīgi EUR 3 10  000 un EUR 4 25  000 gadā;

| b) | konkurences pieauguma risks maršrutos uz Telavivu (paredzams, ka “Atvērto debesu” nolīgums, ar ko tiks atcelti konkrēti ierobežojumi, veicinās šajā maršrutā konkurences pieaugumu no 2015. gada) un Maskavu (jo Cyprus Airways konkurents Transaero ir paredzējis palielināt lidojumu biežumu). Plānā netika modelēta šo risku iespējamā ietekme uz Cyprus Airways turpmākajiem ieņēmumiem. |
| --- | --- |

b)

konkurences pieauguma risks maršrutos uz Telavivu (paredzams, ka “Atvērto debesu” nolīgums, ar ko tiks atcelti konkrēti ierobežojumi, veicinās šajā maršrutā konkurences pieaugumu no 2015. gada) un Maskavu (jo Cyprus Airways konkurents Transaero ir paredzējis palielināt lidojumu biežumu). Plānā netika modelēta šo risku iespējamā ietekme uz Cyprus Airways turpmākajiem ieņēmumiem.

Pārstrukturēšanas izmaksas un finansējums

| (52) | Kopējās pārstrukturēšanas izmaksas bija EUR 147,4 miljoni. Turpmāk ir norādīts to sadalījums kategorijās.

  3. tabula


  Pārstrukturēšanas izmaksas (miljonos EUR)







  Uzkrātie zaudējumi | 99,7 |
| --- | --- | --- |
| Citas pārstrukturēšanas izmaksas (vienošanās par gaisa kuģu nomu, kompensācijas par amatvietu likvidēšanu u. c.) | 10,4 |
| Apgrozāmais kapitāls | 37,4 |
| Kopējās pārstrukturēšanas izmaksas | 147,4 |

(52)

Kopējās pārstrukturēšanas izmaksas bija EUR 147,4 miljoni. Turpmāk ir norādīts to sadalījums kategorijās.

3. tabula

Pārstrukturēšanas izmaksas (miljonos EUR)

Uzkrātie zaudējumi

99,7

Citas pārstrukturēšanas izmaksas (vienošanās par gaisa kuģu nomu, kompensācijas par amatvietu likvidēšanu u. c.)

10,4

Apgrozāmais kapitāls

37,4

Kopējās pārstrukturēšanas izmaksas

147,4

| (53) | Kopējais 2013. gada pārstrukturēšanas plānā paredzētā pārstrukturēšanas atbalsta apmērs bija EUR 102,9 miljoni, t. i., 69,8 % no pārstrukturēšanas izmaksām. Uzņēmums piedalītos pārstrukturēšanas izmaksu segšanā (“pašu ieguldījums”), pārdodot vai nododot aktīvus aptuveni EUR 54,46 miljonu vērtībā. Saskaņā ar 2013. gada pārstrukturēšanas plānu pašu ieguldījumu veidotu turpmāk uzskaitītie elementi.

  4. tabula


  2013. gada pārstrukturēšanas plānā ierosinātais pašu ieguldījums | Summa (miljonos EUR) | Prognozētais īstenošanas datums |
| --- | --- | --- | --- |
| Divu gaisa kuģu Airbus A319 pārdošana | 22,1 | Pabeigta 2012. gada aprīlī |
| LHR vakara laika nišas pārdošana | 15 | Notiek sarunas |
| LHR rīta laika nišas pārdošana | 10 | 2014. gada beigās |
| Rezerves daļu pārdošana | 3,5 | EUR 2,0 miljoni 2013. gadā;
  EUR 1,1 miljons 2014. gadā;
  EUR 0,4 miljoni 2015. gadā |
| Īpašuma Nikosijā pārdošana | 3,1 | Pabeigta 2013. gada 6. augustā |
| Īpašuma Atēnās nodošana Sociālā nodrošinājuma fondam | 0,76 | Nodošanas līgums noslēgts 2013. gada augustā |
| Kopējais ierosinātais pašu ieguldījums | 54,46 | |

(53)

Kopējais 2013. gada pārstrukturēšanas plānā paredzētā pārstrukturēšanas atbalsta apmērs bija EUR 102,9 miljoni, t. i., 69,8 % no pārstrukturēšanas izmaksām. Uzņēmums piedalītos pārstrukturēšanas izmaksu segšanā (“pašu ieguldījums”), pārdodot vai nododot aktīvus aptuveni EUR 54,46 miljonu vērtībā. Saskaņā ar 2013. gada pārstrukturēšanas plānu pašu ieguldījumu veidotu turpmāk uzskaitītie elementi.

4. tabula

2013. gada pārstrukturēšanas plānā ierosinātais pašu ieguldījums

Summa (miljonos EUR)

Prognozētais īstenošanas datums

Divu gaisa kuģu Airbus A319 pārdošana

22,1

Pabeigta 2012. gada aprīlī

LHR vakara laika nišas pārdošana

15

Notiek sarunas

LHR rīta laika nišas pārdošana

10

2014. gada beigās

Rezerves daļu pārdošana

3,5

EUR 2,0 miljoni 2013. gadā;

EUR 1,1 miljons 2014. gadā;

EUR 0,4 miljoni 2015. gadā

Īpašuma Nikosijā pārdošana

3,1

Pabeigta 2013. gada 6. augustā

Īpašuma Atēnās nodošana Sociālā nodrošinājuma fondam

0,76

Nodošanas līgums noslēgts 2013. gada augustā

Kopējais ierosinātais pašu ieguldījums

54,46

| (54) | Kipras iestādes iesniedza noslēgto pārdošanas darījumu (divi gaisa kuģi Airbus A319 un īpašums Nikosijā) līgumus, kuros bija norādīta 2013. gada pārstrukturēšanas plānā pieņemtā summa. Attiecībā uz nenotikušajiem pārdošanas darījumiem Kipras iestādes iesniedza specializētu uzņēmumu sagatavotus novērtējuma pētījumus par abām LHR laika nišām un īpašumu Atēnās. |
| --- | --- |

(54)

Kipras iestādes iesniedza noslēgto pārdošanas darījumu (divi gaisa kuģi Airbus A319 un īpašums Nikosijā) līgumus, kuros bija norādīta 2013. gada pārstrukturēšanas plānā pieņemtā summa. Attiecībā uz nenotikušajiem pārdošanas darījumiem Kipras iestādes iesniedza specializētu uzņēmumu sagatavotus novērtējuma pētījumus par abām LHR laika nišām un īpašumu Atēnās.

Pārmērīgu konkurences kropļojumu novēršana

| (55) | Kipras iestādes ierosināja, ka atsevišķus iepriekš minētos pasākumus varētu atzīt par kompensācijas pasākumiem, ar ko mazināt ietekmi uz konkurenci un konkurentiem. Šie pasākumi ir:






  a) | slēgt rentablos maršrutus (13), kas veido 8,8 % no 2012. gada ASK: HER–SKG; LCA–FCO; LCA–LED; LCA–LED–PFO–LED–LCA; RHO–SKG–RHO, kā arī samazināt jaudu šādos rentablajos maršrutos: LCA–LON; LCA–ATH; LCA–SKG; LCA–HER. Kipras iestādes uzskatīja, ka, salīdzinot ar 2012. gada jaudu, kopējie ASK rentablajos maršrutos tiktu samazināti par 24 %; |
| --- | --- | --- |

(55)

Kipras iestādes ierosināja, ka atsevišķus iepriekš minētos pasākumus varētu atzīt par kompensācijas pasākumiem, ar ko mazināt ietekmi uz konkurenci un konkurentiem. Šie pasākumi ir:

a)

slēgt rentablos maršrutus (13), kas veido 8,8 % no 2012. gada ASK: HER–SKG; LCA–FCO; LCA–LED; LCA–LED–PFO–LED–LCA; RHO–SKG–RHO, kā arī samazināt jaudu šādos rentablajos maršrutos: LCA–LON; LCA–ATH; LCA–SKG; LCA–HER. Kipras iestādes uzskatīja, ka, salīdzinot ar 2012. gada jaudu, kopējie ASK rentablajos maršrutos tiktu samazināti par 24 %;

| b) | pārdot divas LHR laika nišas – tā kā LHR ir pilnīgi koordinēta lidosta, Kipras iestādes uzskatīja šīs laika nišas par pietiekamu kompensāciju potenciālajiem konkurentiem; |
| --- | --- |

b)

pārdot divas LHR laika nišas – tā kā LHR ir pilnīgi koordinēta lidosta, Kipras iestādes uzskatīja šīs laika nišas par pietiekamu kompensāciju potenciālajiem konkurentiem;

| c) | samazināt floti, atbrīvojoties no septiņiem gaisa kuģiem. |
| --- | --- |

c)

samazināt floti, atbrīvojoties no septiņiem gaisa kuģiem.

| (56) | Kipras iestādes apgalvoja, ka valsts līdzdalība 2012. gadā veiktajā kapitāla palielināšanā nebija valsts atbalsts, tomēr iekļāva 1. pasākumu paziņojumā par pārstrukturēšanas atbalstu. Tās arī apgalvoja, ka 2013. gada pārstrukturēšanas plāns bija piesardzīgs, tajā bija paredzēti pietiekami kompensācijas pasākumi, Uzņēmuma pašu ieguldījums bija iespējami liels un, īstenojot šo plānu, vidējā laikposmā tiktu atjaunota Uzņēmuma rentabilitāte. |
| --- | --- |

(56)

Kipras iestādes apgalvoja, ka valsts līdzdalība 2012. gadā veiktajā kapitāla palielināšanā nebija valsts atbalsts, tomēr iekļāva 1. pasākumu paziņojumā par pārstrukturēšanas atbalstu. Tās arī apgalvoja, ka 2013. gada pārstrukturēšanas plāns bija piesardzīgs, tajā bija paredzēti pietiekami kompensācijas pasākumi, Uzņēmuma pašu ieguldījums bija iespējami liels un, īstenojot šo plānu, vidējā laikposmā tiktu atjaunota Uzņēmuma rentabilitāte.

| (57) | Kipras iestādes izskaidroja gaisa transporta nozīmi Kipras ekonomikā un atkārtoti norādīja uz ārkārtējiem un izņēmuma apstākļiem, kuru dēļ būtu jāļauj Cyprus Airways saņemt papildu pārstrukturēšanas atbalstu. Iestādes piebilda, ka par šādu apstākli ir uzskatāma arī “nelikumīgas” lidostas darbība okupētajā Kipras ziemeļu daļā – iespējams, ka Turcijas aviosabiedrības šo lidostu izmanto tūristu pārvadājumiem no Eiropas galamērķiem uz Kipru. |
| --- | --- |

(57)

Kipras iestādes izskaidroja gaisa transporta nozīmi Kipras ekonomikā un atkārtoti norādīja uz ārkārtējiem un izņēmuma apstākļiem, kuru dēļ būtu jāļauj Cyprus Airways saņemt papildu pārstrukturēšanas atbalstu. Iestādes piebilda, ka par šādu apstākli ir uzskatāma arī “nelikumīgas” lidostas darbība okupētajā Kipras ziemeļu daļā – iespējams, ka Turcijas aviosabiedrības šo lidostu izmanto tūristu pārvadājumiem no Eiropas galamērķiem uz Kipru.

3.2.2.3.   5. pasākums – mācību atbalsts

| (58) | Atbilstoši Kipras iestāžu sniegtajai informācijai Cyprus Airways 2010. un 2011. gadā saņēma mācību atbalstu EUR 2 69  317,94 apmērā saskaņā ar Pastāvīgu mācību shēmu atsevišķiem uzņēmumiem, ko Kipras iestādes īsteno atbilstīgi Komisijas Regulai (EK) Nr. 800/2008 (14) (Vispārējā grupu atbrīvojuma regula, VGAR). |
| --- | --- |

(58)

Atbilstoši Kipras iestāžu sniegtajai informācijai Cyprus Airways 2010. un 2011. gadā saņēma mācību atbalstu EUR 2 69  317,94 apmērā saskaņā ar Pastāvīgu mācību shēmu atsevišķiem uzņēmumiem, ko Kipras iestādes īsteno atbilstīgi Komisijas Regulai (EK) Nr. 800/2008 (14) (Vispārējā grupu atbrīvojuma regula, VGAR).

| (59) | Pretēji argumentiem, ko Kipras iestādes izteica par paziņotajiem pasākumiem (sk., piemēram, 68. apsvērumu), informācijā, ko tās iesniedza par mācību atbalsta shēmu un jo īpaši 2013. gada 14. marta informācijā tika apgalvots, ka attiecīgā mācību atbalsta piešķiršanas brīdī Cyprus Airways nebija grūtībās nonācis uzņēmums. Tāpēc Kipras iestādes uzskata, ka pasākums atbilda valsts mācību atbalsta shēmai, kas izstrādāta, pamatojoties uz VGAR un tādējādi ir saderīga ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(59)

Pretēji argumentiem, ko Kipras iestādes izteica par paziņotajiem pasākumiem (sk., piemēram, 68. apsvērumu), informācijā, ko tās iesniedza par mācību atbalsta shēmu un jo īpaši 2013. gada 14. marta informācijā tika apgalvots, ka attiecīgā mācību atbalsta piešķiršanas brīdī Cyprus Airways nebija grūtībās nonācis uzņēmums. Tāpēc Kipras iestādes uzskata, ka pasākums atbilda valsts mācību atbalsta shēmai, kas izstrādāta, pamatojoties uz VGAR un tādējādi ir saderīga ar iekšējo tirgu.

3.3.   OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

3.3.1.   Pirmā oficiālās izmeklēšanas procedūra

| (60) | Komisija 2013. gada 6. marta lēmumā (41.–46. apsvērums) provizoriski secināja, ka saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai” (“2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”) (15)
  Cyprus Airways no vismaz 2010. gada varētu uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu. |
| --- | --- |

(60)

Komisija 2013. gada 6. marta lēmumā (41.–46. apsvērums) provizoriski secināja, ka saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai” (“2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”) (15)
  Cyprus Airways no vismaz 2010. gada varētu uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu.

| (61) | Ņemot to vērā, Komisija provizoriski secināja, ka 1., 2. un 3. pasākums ir valsts atbalsts, un apšaubīja to saderību ar iekšējo tirgu. Šķita, ka pasākumi neatbilda 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, jo nebija izstrādāts pārstrukturēšanas plāns par kapitāla palielināšanu un to, kā tiks sniegts pārstrukturēšanas atbalsts, kas, iespējams, ietvēra arī daļēju kapitāla palielinājumu. Komisija arī pauda šaubas par principa “vienreiz un pēdējoreiz” ievērošanu. Atbilstīgi šim principam uzņēmums drīkst saņemt glābšanas un/vai pārstrukturēšanas atbalstu tikai reizi desmit gados. Komisija jo īpaši šaubījās par to, vai Kipras iestāžu uzskaitītie pamatojumi ir uzskatāmi par ārkārtējiem un izņēmuma apstākļiem, kuru dēļ drīkstētu piešķirt turpmāku pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(61)

Ņemot to vērā, Komisija provizoriski secināja, ka 1., 2. un 3. pasākums ir valsts atbalsts, un apšaubīja to saderību ar iekšējo tirgu. Šķita, ka pasākumi neatbilda 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, jo nebija izstrādāts pārstrukturēšanas plāns par kapitāla palielināšanu un to, kā tiks sniegts pārstrukturēšanas atbalsts, kas, iespējams, ietvēra arī daļēju kapitāla palielinājumu. Komisija arī pauda šaubas par principa “vienreiz un pēdējoreiz” ievērošanu. Atbilstīgi šim principam uzņēmums drīkst saņemt glābšanas un/vai pārstrukturēšanas atbalstu tikai reizi desmit gados. Komisija jo īpaši šaubījās par to, vai Kipras iestāžu uzskaitītie pamatojumi ir uzskatāmi par ārkārtējiem un izņēmuma apstākļiem, kuru dēļ drīkstētu piešķirt turpmāku pārstrukturēšanas atbalstu.

3.3.2.   Otrā oficiālās izmeklēšanas procedūra

| (62) | Komisija 2014. gada 4. februāra lēmumā atkārtoja provizorisko secinājumu par to, ka Cyprus Airways no 2010. gada varētu uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu. Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka 4. pasākums (kas ietvēra arī 1. un 2. pasākumu) un 5. pasākums ir valsts atbalsts, un pauda šaubas par to saderību ar iekšējo tirgu, jo šķita, ka pasākumi neatbilst 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (1., 2. un 4. pasākums) un VGAR (5. pasākums). |
| --- | --- |

(62)

Komisija 2014. gada 4. februāra lēmumā atkārtoja provizorisko secinājumu par to, ka Cyprus Airways no 2010. gada varētu uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu. Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka 4. pasākums (kas ietvēra arī 1. un 2. pasākumu) un 5. pasākums ir valsts atbalsts, un pauda šaubas par to saderību ar iekšējo tirgu, jo šķita, ka pasākumi neatbilst 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (1., 2. un 4. pasākums) un VGAR (5. pasākums).

| (63) | Konkrētāk, Komisija šaubījās, vai pārstrukturēšanas plāna pamatā bija piesardzīgi pieņēmumi un vai līdz ar tā īstenošanu tiktu atjaunota Uzņēmuma dzīvotspēja saprātīgā laikposmā un atbilstīgi attiecīgajai praksei. Komisija arī uzskatīja, ka Uzņēmuma pašu ieguldījuma apmērs bija nepietiekams, un šaubījās, vai ierosinātie kompensācijas pasākumi tiešām attiecās uz rentabliem maršrutiem. |
| --- | --- |

(63)

Konkrētāk, Komisija šaubījās, vai pārstrukturēšanas plāna pamatā bija piesardzīgi pieņēmumi un vai līdz ar tā īstenošanu tiktu atjaunota Uzņēmuma dzīvotspēja saprātīgā laikposmā un atbilstīgi attiecīgajai praksei. Komisija arī uzskatīja, ka Uzņēmuma pašu ieguldījuma apmērs bija nepietiekams, un šaubījās, vai ierosinātie kompensācijas pasākumi tiešām attiecās uz rentabliem maršrutiem.

| (64) | Visbeidzot, Komisija vēlreiz pauda šaubas par apstākļiem, ar ko pamatota principa “vienreiz un pēdējoreiz” neievērošana. Tā norādīja, ka Cyprus Airways 2011.–2013. gadā paplašināja iekšzemes lidojumus Grieķijā un tādējādi apzināti palielināja atkarību no situācijas Grieķijas tirgū. Turklāt arī Kipras gaisa kuģiem piemēroto Turcijas pārlidošanas aizliegumu un lidostas darbību salas okupētajā teritorijā nevarēja uzskatīt par ārkārtējiem apstākļiem, jo tie jau pastāvēja ilgstoši. |
| --- | --- |

(64)

Visbeidzot, Komisija vēlreiz pauda šaubas par apstākļiem, ar ko pamatota principa “vienreiz un pēdējoreiz” neievērošana. Tā norādīja, ka Cyprus Airways 2011.–2013. gadā paplašināja iekšzemes lidojumus Grieķijā un tādējādi apzināti palielināja atkarību no situācijas Grieķijas tirgū. Turklāt arī Kipras gaisa kuģiem piemēroto Turcijas pārlidošanas aizliegumu un lidostas darbību salas okupētajā teritorijā nevarēja uzskatīt par ārkārtējiem apstākļiem, jo tie jau pastāvēja ilgstoši.

| (65) | Komisija norādīja, ka piešķirtā mācību atbalsta summa katrā ziņā bija uzskatāma par daļu no Cyprus Airways piešķirtā pārstrukturēšanas atbalsta un tādējādi jāņem vērā arī 2013. gada pārstrukturēšanas plānā. |
| --- | --- |

(65)

Komisija norādīja, ka piešķirtā mācību atbalsta summa katrā ziņā bija uzskatāma par daļu no Cyprus Airways piešķirtā pārstrukturēšanas atbalsta un tādējādi jāņem vērā arī 2013. gada pārstrukturēšanas plānā.

| (66) | Komisija 2014. gada 4. februāra lēmumā nepauda nostāju par to, vai par valsts atbalstu uzskatāms iespējamais īstermiņa aizdevums EUR 10 miljonu apmērā, jo nebija skaidri ar to saistītie apstākļi. |
| --- | --- |

(66)

Komisija 2014. gada 4. februāra lēmumā nepauda nostāju par to, vai par valsts atbalstu uzskatāms iespējamais īstermiņa aizdevums EUR 10 miljonu apmērā, jo nebija skaidri ar to saistītie apstākļi.

4.   PIEZĪMES PAR OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRĀM

4.1.   KIPRAS PIEZĪMES

| (67) | Lai gan šajā lēmumā ir apskatītas trīs atsevišķas procedūras, Komisija norāda, ka to darbības joma pārklājas, jo attiecas uz vienu atbalsta saņēmēju un vairākiem vieniem un tiem pašiem pasākumiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka ir lietderīgi apkopot Kipras piezīmes par abām oficiālās izmeklēšanas procedūrām vienuviet. |
| --- | --- |

(67)

Lai gan šajā lēmumā ir apskatītas trīs atsevišķas procedūras, Komisija norāda, ka to darbības joma pārklājas, jo attiecas uz vienu atbalsta saņēmēju un vairākiem vieniem un tiem pašiem pasākumiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka ir lietderīgi apkopot Kipras piezīmes par abām oficiālās izmeklēšanas procedūrām vienuviet.

| (68) | Piezīmēs par pirmo oficiālās izmeklēšanas procedūru Kipras iestādes apstiprināja, ka no 2009. gada Cyprus Airways ir bijis grūtībās nonācis uzņēmums. |
| --- | --- |

(68)

Piezīmēs par pirmo oficiālās izmeklēšanas procedūru Kipras iestādes apstiprināja, ka no 2009. gada Cyprus Airways ir bijis grūtībās nonācis uzņēmums.

| (69) | Par valsts līdzdalību 2012. gadā veiktajā pamatkapitāla palielināšanā Kipras iestādes vispirms apgalvoja, ka valsts rīkojās kā piesardzīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs ar mērķi aizsargāt savu ieguldījumu vērtību un novērst nelabvēlīgu ietekmi uz citām ar Cyprus Airways saistītām komercdarbībām Kiprā. Pārējo akcionāru nepiedalīšanos pamatoja ar Kipras tābrīža ekonomikas grūtībām. Tomēr Kipras iestādes piekrita, ka valsts līdzdalību 2012. gadā veiktajā pamatkapitāla palielināšanā var iekļaut paziņotajā pārstrukturēšanas atbalstā. |
| --- | --- |

(69)

Par valsts līdzdalību 2012. gadā veiktajā pamatkapitāla palielināšanā Kipras iestādes vispirms apgalvoja, ka valsts rīkojās kā piesardzīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs ar mērķi aizsargāt savu ieguldījumu vērtību un novērst nelabvēlīgu ietekmi uz citām ar Cyprus Airways saistītām komercdarbībām Kiprā. Pārējo akcionāru nepiedalīšanos pamatoja ar Kipras tābrīža ekonomikas grūtībām. Tomēr Kipras iestādes piekrita, ka valsts līdzdalību 2012. gadā veiktajā pamatkapitāla palielināšanā var iekļaut paziņotajā pārstrukturēšanas atbalstā.

| (70) | Komentējot glābšanas atbalstu, Kipras iestādes apgalvoja, ka tā bija minimālā naudas summa, kas Uzņēmumam bija vajadzīga līdz brīdim, kad tiks pabeigts pārstrukturēšanas plāns, kas aizstās atveseļošanas plānu. Iestādes uzskatīja, ka procentu likme 1,66 % (16) apmērā bija likme, ko piemēro stabiliem uzņēmumiem. Tās arī norādīja uz Cyprus Airways bankrota sociālo ietekmi glābšanas atbalsta nesaņemšanas gadījumā un Uzņēmuma nozīmi salas savienojamības nodrošināšanā. |
| --- | --- |

(70)

Komentējot glābšanas atbalstu, Kipras iestādes apgalvoja, ka tā bija minimālā naudas summa, kas Uzņēmumam bija vajadzīga līdz brīdim, kad tiks pabeigts pārstrukturēšanas plāns, kas aizstās atveseļošanas plānu. Iestādes uzskatīja, ka procentu likme 1,66 % (16) apmērā bija likme, ko piemēro stabiliem uzņēmumiem. Tās arī norādīja uz Cyprus Airways bankrota sociālo ietekmi glābšanas atbalsta nesaņemšanas gadījumā un Uzņēmuma nozīmi salas savienojamības nodrošināšanā.

| (71) | Attiecībā uz ex gratia kompensāciju Kipras iestādes apgalvoja, ka Cyprus Airways nebija pienākuma izmaksāt šādu kompensāciju darbiniekiem, kuru amatvietas tika likvidētas. Tāpēc, ja valsts piešķirtu ex gratia kompensāciju, tas neradītu Cyprus Airways priekšrocību, jo neatvieglotu Uzņēmumam līgumiskus maksājumus. |
| --- | --- |

(71)

Attiecībā uz ex gratia kompensāciju Kipras iestādes apgalvoja, ka Cyprus Airways nebija pienākuma izmaksāt šādu kompensāciju darbiniekiem, kuru amatvietas tika likvidētas. Tāpēc, ja valsts piešķirtu ex gratia kompensāciju, tas neradītu Cyprus Airways priekšrocību, jo neatvieglotu Uzņēmumam līgumiskus maksājumus.

| (72) | Komentējot pārstrukturēšanas perioda ilgumu, iestādes norādīja, ka 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs prasīts pārstrukturēšanas plānu īstenot “pēc iespējas īsā laika posmā”, un atsaucās uz lietām, kurās Komisijas apstiprinātie pārstrukturēšanas periodi bija ilgāki par pieciem gadiem (17). Kipras iestādes arī paskaidroja, ka laikposms līdz 2012. gada decembrim lielākoties tika “zaudēts”, jo mainījās Uzņēmuma valde, tika sagatavots, taču netika īstenots atveseļošanas plāns un pasliktinājās Uzņēmuma finansiālais stāvoklis, tāpēc nebija iespējams īstenot sākotnējo plānu, t. i., nodrošināt pari passu kapitāla palielinājumu bez valsts atbalsta un glābšanas atbalsta aizdevuma. |
| --- | --- |

(72)

Komentējot pārstrukturēšanas perioda ilgumu, iestādes norādīja, ka 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs prasīts pārstrukturēšanas plānu īstenot “pēc iespējas īsā laika posmā”, un atsaucās uz lietām, kurās Komisijas apstiprinātie pārstrukturēšanas periodi bija ilgāki par pieciem gadiem (17). Kipras iestādes arī paskaidroja, ka laikposms līdz 2012. gada decembrim lielākoties tika “zaudēts”, jo mainījās Uzņēmuma valde, tika sagatavots, taču netika īstenots atveseļošanas plāns un pasliktinājās Uzņēmuma finansiālais stāvoklis, tāpēc nebija iespējams īstenot sākotnējo plānu, t. i., nodrošināt pari passu kapitāla palielinājumu bez valsts atbalsta un glābšanas atbalsta aizdevuma.

| (73) | Kipras iestādes joprojām uzskatīja, ka, īstenojot 2013. gada pārstrukturēšanas plānu, tiktu atjaunota Uzņēmuma dzīvotspēja, neraugoties uz to, ka pastāvēja konkurences pieauguma risks un pasažieru skaita samazināšanās risks, jo tika pārtraukta ēdināšana ekonomiskajā klasē. Iestādes arī apgalvoja, ka plāna pamatā bija piesardzīgi pieņēmumi par Uzņēmuma finansiālo situāciju, uzturētā tīkla darbības rezultativitāti, kā arī degvielas cenu un EUR/USD maiņas kursa izmaiņām. Tās arī norādīja, ka 2013. gada pārstrukturēšanas plānā bija paredzētas vidēja laikposma un ilgtermiņa ieņēmumu iniciatīvas, kas nebija iekļautas plānā sniegtajos aprēķinos, piemēram, iespējama tiešās tirgvedības un pārdošanas metožu ieviešana. |
| --- | --- |

(73)

Kipras iestādes joprojām uzskatīja, ka, īstenojot 2013. gada pārstrukturēšanas plānu, tiktu atjaunota Uzņēmuma dzīvotspēja, neraugoties uz to, ka pastāvēja konkurences pieauguma risks un pasažieru skaita samazināšanās risks, jo tika pārtraukta ēdināšana ekonomiskajā klasē. Iestādes arī apgalvoja, ka plāna pamatā bija piesardzīgi pieņēmumi par Uzņēmuma finansiālo situāciju, uzturētā tīkla darbības rezultativitāti, kā arī degvielas cenu un EUR/USD maiņas kursa izmaiņām. Tās arī norādīja, ka 2013. gada pārstrukturēšanas plānā bija paredzētas vidēja laikposma un ilgtermiņa ieņēmumu iniciatīvas, kas nebija iekļautas plānā sniegtajos aprēķinos, piemēram, iespējama tiešās tirgvedības un pārdošanas metožu ieviešana.

| (74) | Par maršrutiem, kas radīja zaudējumus un ko 2013. gada pārstrukturēšanas plānā bija paredzēts saglabāt, Kipras iestādes apgalvoja, ka visi maršruti nodrošināja pozitīvu bruto ieguldījumu (t. i., sedza vismaz to mainīgās izmaksas) un ka Uzņēmumam bija jāsaglabā tā tīkla kritiskā masa, lai piesaistītu pasažierus. |
| --- | --- |

(74)

Par maršrutiem, kas radīja zaudējumus un ko 2013. gada pārstrukturēšanas plānā bija paredzēts saglabāt, Kipras iestādes apgalvoja, ka visi maršruti nodrošināja pozitīvu bruto ieguldījumu (t. i., sedza vismaz to mainīgās izmaksas) un ka Uzņēmumam bija jāsaglabā tā tīkla kritiskā masa, lai piesaistītu pasažierus.

| (75) | Kipras iestādes arī norādīja uz tādiem 2013. gada pārstrukturēšanas elementiem, kas īstenoti sekmīgāk nekā prognozēts, piemēram, veiksmīgo LCA lidlauka pakalpojumu izmaksu samazināšanu. Iestādes arī precizēja, ka Uzņēmumam nebija nenomaksātu parādu LCA lidlauka pakalpojumu uzņēmumam. |
| --- | --- |

(75)

Kipras iestādes arī norādīja uz tādiem 2013. gada pārstrukturēšanas elementiem, kas īstenoti sekmīgāk nekā prognozēts, piemēram, veiksmīgo LCA lidlauka pakalpojumu izmaksu samazināšanu. Iestādes arī precizēja, ka Uzņēmumam nebija nenomaksātu parādu LCA lidlauka pakalpojumu uzņēmumam.

| (76) | Komentējot kompensācijas pasākumus, Kipras iestādes norādīja, ka visi maršruti (izņemot vienu (18)), kuru slēgšana vai jaudas samazināšana tika ierosināta, 2012. gadā bija rentabli bruto ieguldījuma līmenī, t. i., nodrošināja vismaz to mainīgo izmaksu segšanu. Iestādes arī iesniedza tabulu, kurā norādīti katra maršruta ASK. |
| --- | --- |

(76)

Komentējot kompensācijas pasākumus, Kipras iestādes norādīja, ka visi maršruti (izņemot vienu (18)), kuru slēgšana vai jaudas samazināšana tika ierosināta, 2012. gadā bija rentabli bruto ieguldījuma līmenī, t. i., nodrošināja vismaz to mainīgo izmaksu segšanu. Iestādes arī iesniedza tabulu, kurā norādīti katra maršruta ASK.

| (77) | Komentējot līdz minimumam ierobežotu atbalstu un pašu ieguldījumu, tās norādīja uz papildu aktīviem, ko Cyprus Airways grasījās pārdot, lai palielinātu pašu ieguldījuma apmēru, t. i., atlikušo Uzņēmuma gaisa kuģi un divus dzinējus. Savukārt abas LHR laika nišas izdevās pārdot par lielāku cenu nekā prognozēts, tādējādi vēl vairāk – līdz 41,8 % – palielinot paredzēto pašu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanā. |
| --- | --- |

(77)

Komentējot līdz minimumam ierobežotu atbalstu un pašu ieguldījumu, tās norādīja uz papildu aktīviem, ko Cyprus Airways grasījās pārdot, lai palielinātu pašu ieguldījuma apmēru, t. i., atlikušo Uzņēmuma gaisa kuģi un divus dzinējus. Savukārt abas LHR laika nišas izdevās pārdot par lielāku cenu nekā prognozēts, tādējādi vēl vairāk – līdz 41,8 % – palielinot paredzēto pašu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanā.

| (78) | Kipras iestādes apstiprināja, ka, lai gan Sociālā nodrošinājuma fonds ir Cyprus Airways daļa, tā ir atsevišķa juridiskā struktūra un Uzņēmums, nododot fondam savu īpašumu Atēnās, to vairs nevarēs kontrolēt. Tāpēc tās uzstāja, ka šā īpašuma nodošana fondam bija reāls pašu ieguldījums, ar ko samazināja no tā deficīta izrietošās pārstrukturēšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(78)

Kipras iestādes apstiprināja, ka, lai gan Sociālā nodrošinājuma fonds ir Cyprus Airways daļa, tā ir atsevišķa juridiskā struktūra un Uzņēmums, nododot fondam savu īpašumu Atēnās, to vairs nevarēs kontrolēt. Tāpēc tās uzstāja, ka šā īpašuma nodošana fondam bija reāls pašu ieguldījums, ar ko samazināja no tā deficīta izrietošās pārstrukturēšanas izmaksas.

| (79) | Kipras iestādes arī paskaidroja, ka pārstrukturēšanas atbalsts, ko piešķīra, īstenojot 4. pasākumu, tiktu koriģēts atbilstīgi nodrošinātajam pašu ieguldījumam, lai abu summu kopsumma segtu vienīgi pārstrukturēšanas izmaksas. Tādējādi, jo lielāki būtu ieņēmumi no pašu ieguldījuma, jo mazāks būtu vajadzīgais pārstrukturēšanas atbalsts. |
| --- | --- |

(79)

Kipras iestādes arī paskaidroja, ka pārstrukturēšanas atbalsts, ko piešķīra, īstenojot 4. pasākumu, tiktu koriģēts atbilstīgi nodrošinātajam pašu ieguldījumam, lai abu summu kopsumma segtu vienīgi pārstrukturēšanas izmaksas. Tādējādi, jo lielāki būtu ieņēmumi no pašu ieguldījuma, jo mazāks būtu vajadzīgais pārstrukturēšanas atbalsts.

| (80) | Turpmāk ir norādīts galīgais ierosinātais pašu ieguldījums.

  5. tabula


  Ierosinātais pašu ieguldījums, kas atjaunināts, ņemot vērā Kipras piezīmes | Summa (miljonos EUR) | Īstenošana, novērtējums |
| --- | --- | --- | --- |
| Divu gaisa kuģu Airbus A319 pārdošana | 22,1 | Pabeigta 2012. gada aprīlī |
| LHR vakara laika nišas pārdošana | 6,3 | Nodošanas līgums noslēgts 2014. gada martā |
| LHR rīta laika nišas pārdošana | 22,8 | Nodošanas līgums noslēgts 2014. gada jūnijā |
| Rezerves daļu pārdošana | 3,5 | Nav ekspertu sagatavota novērtējuma; aplēses:
  EUR 2,0 miljoni 2013. gadā;
  EUR 1,1 miljons 2014. gadā;
  EUR 0,4 miljoni 2015. gadā
  Īstenota, pamatojoties uz Kipras iestāžu iesniegtajiem pierādījumiem: EUR 0,86 miljoni |
| Īpašuma Nikosijā pārdošana | 3,1 | Pabeigta 2013. gada 6. augustā |
| Īpašuma Atēnās nodošana Sociālā nodrošinājuma fondam | 0,76 | Pamatota ar ekspertu sagatavotu novērtējumu; nodošanas līgums noslēgts 2013. gada augustā |
| Viena gaisa kuģa Airbus A320 pārdošana | 2,5 | Nav ekspertu sagatavota novērtējuma; pārdošana vēl nav notikusi |
| Divu dzinēju pārdošana | 0,51 | Pabeigta 2014. gada 28. aprīlī |
| Kopējais ierosinātais pašu ieguldījums | 61,57 | |

(80)

Turpmāk ir norādīts galīgais ierosinātais pašu ieguldījums.

5. tabula

Ierosinātais pašu ieguldījums, kas atjaunināts, ņemot vērā Kipras piezīmes

Summa (miljonos EUR)

Īstenošana, novērtējums

Divu gaisa kuģu Airbus A319 pārdošana

22,1

Pabeigta 2012. gada aprīlī

LHR vakara laika nišas pārdošana

6,3

Nodošanas līgums noslēgts 2014. gada martā

LHR rīta laika nišas pārdošana

22,8

Nodošanas līgums noslēgts 2014. gada jūnijā

Rezerves daļu pārdošana

3,5

Nav ekspertu sagatavota novērtējuma; aplēses:

EUR 2,0 miljoni 2013. gadā;

EUR 1,1 miljons 2014. gadā;

EUR 0,4 miljoni 2015. gadā

Īstenota, pamatojoties uz Kipras iestāžu iesniegtajiem pierādījumiem: EUR 0,86 miljoni

Īpašuma Nikosijā pārdošana

3,1

Pabeigta 2013. gada 6. augustā

Īpašuma Atēnās nodošana Sociālā nodrošinājuma fondam

0,76

Pamatota ar ekspertu sagatavotu novērtējumu; nodošanas līgums noslēgts 2013. gada augustā

Viena gaisa kuģa Airbus A320 pārdošana

2,5

Nav ekspertu sagatavota novērtējuma; pārdošana vēl nav notikusi

Divu dzinēju pārdošana

0,51

Pabeigta 2014. gada 28. aprīlī

Kopējais ierosinātais pašu ieguldījums

61,57

| (81) | Kipras iestādes atzina, ka paredzētais pašu ieguldījums 41,8 % apmērā ir mazāks par 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs prasīto līmeni (50 % no lielu uzņēmumu pārstrukturēšanas izmaksām). Tomēr tās apgalvoja, ka Cyprus Airways gadījums bija sevišķi sarežģīts un tam vajadzētu būt pietiekamam mazāka pašu ieguldījuma pamatojumam, jo īpaši, ņemot vērā valsts ekonomikas un finansiālo stāvokli, kā arī Turcijas pārlidošanas aizliegumu. Tās arī norādīja uz ievērojamo jaudas samazinājumu. |
| --- | --- |

(81)

Kipras iestādes atzina, ka paredzētais pašu ieguldījums 41,8 % apmērā ir mazāks par 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs prasīto līmeni (50 % no lielu uzņēmumu pārstrukturēšanas izmaksām). Tomēr tās apgalvoja, ka Cyprus Airways gadījums bija sevišķi sarežģīts un tam vajadzētu būt pietiekamam mazāka pašu ieguldījuma pamatojumam, jo īpaši, ņemot vērā valsts ekonomikas un finansiālo stāvokli, kā arī Turcijas pārlidošanas aizliegumu. Tās arī norādīja uz ievērojamo jaudas samazinājumu.

| (82) | Attiecībā uz principu “vienreiz un pēdējoreiz” Kipras iestādes vairākkārt iesniedza informāciju, kurā atkārtoja argumentus par finanšu krīzes ietekmi uz Grieķiju un Kipru, Kipras gaisa kuģiem piemēroto Turcijas pārlidošanas aizliegumu, “nelikumīgas” lidostas darbību okupētajā Kipras ziemeļu daļā, nestabilo politisko situāciju Tuvajos Austrumos un to, ka glābšanas un/vai pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanai nevajadzētu būt pietiekamam iemeslam, lai aizliegtu šāda atbalsta turpmāku piešķiršanu tam pašam saņēmējam. |
| --- | --- |

(82)

Attiecībā uz principu “vienreiz un pēdējoreiz” Kipras iestādes vairākkārt iesniedza informāciju, kurā atkārtoja argumentus par finanšu krīzes ietekmi uz Grieķiju un Kipru, Kipras gaisa kuģiem piemēroto Turcijas pārlidošanas aizliegumu, “nelikumīgas” lidostas darbību okupētajā Kipras ziemeļu daļā, nestabilo politisko situāciju Tuvajos Austrumos un to, ka glābšanas un/vai pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanai nevajadzētu būt pietiekamam iemeslam, lai aizliegtu šāda atbalsta turpmāku piešķiršanu tam pašam saņēmējam.

| (83) | Kipras iestādes apgalvoja, ka Cyprus Airways iekšzemes lidojumu paplašināšana Grieķijā laikposmā no 2011. gada līdz 2013. gadam apliecināja to, ka bija grūti prognozēt krīzes ietekmi, un ka atsevišķos Tuvo Austrumu maršrutos, kas “nebija maznozīmīgs” Uzņēmuma ieņēmumu postenis, ievērojami samazinājās pasažieru skaits, piemēram, pasažieru skaits no Ēģiptes kritās par 94 %. Attiecīgi brīdinājumi par Eiropas ekonomikas stāvokļa un Tuvo Austrumu nestabilitātes nelabvēlīgo ietekmi uz Cyprus Airways, kas bija redzami jau Uzņēmuma 2007., 2008. un 2009. gada pārskatos un ko Komisija pieminēja 2013. gada 6. marta lēmumā, tika uzskatīti par “vispārīgiem apgalvojumiem”. |
| --- | --- |

(83)

Kipras iestādes apgalvoja, ka Cyprus Airways iekšzemes lidojumu paplašināšana Grieķijā laikposmā no 2011. gada līdz 2013. gadam apliecināja to, ka bija grūti prognozēt krīzes ietekmi, un ka atsevišķos Tuvo Austrumu maršrutos, kas “nebija maznozīmīgs” Uzņēmuma ieņēmumu postenis, ievērojami samazinājās pasažieru skaits, piemēram, pasažieru skaits no Ēģiptes kritās par 94 %. Attiecīgi brīdinājumi par Eiropas ekonomikas stāvokļa un Tuvo Austrumu nestabilitātes nelabvēlīgo ietekmi uz Cyprus Airways, kas bija redzami jau Uzņēmuma 2007., 2008. un 2009. gada pārskatos un ko Komisija pieminēja 2013. gada 6. marta lēmumā, tika uzskatīti par “vispārīgiem apgalvojumiem”.

| (84) | Kipras iestādes arī norādīja, ka kopējais pasažieru skaits Kipras tirgū pēdējo gadu laikā bija salīdzinoši stabils, taču vairums pasažieru šajā periodā bija no Izraēlas un Krievijas. Turcijas pārlidošanas aizlieguma dēļ Cyprus Airways bija neizdevīgi apstākļi darbībai Krievijas tirgū, jo bija vajadzīgs papildu lidojumu laiks. Iestādes arī iesniedza pierādījumus par to, ka, lai gan pasažieru skaits Grieķijas tirgū kopš 2008. gada nedaudz saruka, ievērojami samazinājās vidējā Grieķijā veikto lidojumu (tostarp iekšzemes) cena. |
| --- | --- |

(84)

Kipras iestādes arī norādīja, ka kopējais pasažieru skaits Kipras tirgū pēdējo gadu laikā bija salīdzinoši stabils, taču vairums pasažieru šajā periodā bija no Izraēlas un Krievijas. Turcijas pārlidošanas aizlieguma dēļ Cyprus Airways bija neizdevīgi apstākļi darbībai Krievijas tirgū, jo bija vajadzīgs papildu lidojumu laiks. Iestādes arī iesniedza pierādījumus par to, ka, lai gan pasažieru skaits Grieķijas tirgū kopš 2008. gada nedaudz saruka, ievērojami samazinājās vidējā Grieķijā veikto lidojumu (tostarp iekšzemes) cena.

| (85) | Par īstermiņa aizdevumu EUR 10 miljonu apmērā Kipras iestādes paskaidroja, ka paredzēja par lielu cenu pārdot LHR vakara laika nišu un tāpēc aizdevums nebūtu jāpiešķir. |
| --- | --- |

(85)

Par īstermiņa aizdevumu EUR 10 miljonu apmērā Kipras iestādes paskaidroja, ka paredzēja par lielu cenu pārdot LHR vakara laika nišu un tāpēc aizdevums nebūtu jāpiešķir.

| (86) | Visbeidzot, Kipras iestādes pamatoja 2010. un 2011. gadā sniegto mācību atbalstu, apgalvojot, ka Cyprus Airways grūtības sākās tikai 2011. gada beigās. Šis apgalvojums bija pretrunā to iepriekš sniegtajai informācijai (sk. iepriekš 68. apsvērumu). |
| --- | --- |

(86)

Visbeidzot, Kipras iestādes pamatoja 2010. un 2011. gadā sniegto mācību atbalstu, apgalvojot, ka Cyprus Airways grūtības sākās tikai 2011. gada beigās. Šis apgalvojums bija pretrunā to iepriekš sniegtajai informācijai (sk. iepriekš 68. apsvērumu).

4.2.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (87) | Abu oficiālās izmeklēšanas procedūru laikā piezīmes iesniedza Air France Consulting, trīs konkurenti (Ryanair, International Airlines Group un trešais konkurents, kas lūdza neatklāt tā identitāti), Cyprus Airways
   (19) arodbiedrības un atbalsta saņēmējs. |
| --- | --- |

(87)

Abu oficiālās izmeklēšanas procedūru laikā piezīmes iesniedza Air France Consulting, trīs konkurenti (Ryanair, International Airlines Group un trešais konkurents, kas lūdza neatklāt tā identitāti), Cyprus Airways
   (19) arodbiedrības un atbalsta saņēmējs.

| (88) | Air France Consulting, kas sagatavoja atveseļošanas plānu, paskaidroja, ka plānā bija paredzēts apgrozījums pēc viena gada un pilnīga Cyprus Airways finansiālā atlabšana divu gadu laikā un ka vajadzīgo kapitālu varētu nodrošināt, veicot finanšu pārstrukturēšanu, nevis izmantojot naudas līdzekļus. Tas arī paziņoja, ka ir pārliecināts par atveseļošanas plāna pamatotību, un apgalvoja, ka plāna pamatā bija Cyprus Airways darbības izvēršana ārpus Atēnām, t. i., starptautiskajos Eiropas maršrutos. Air France Consulting arī norādīja, ka lēmumi, ko Cyprus Airways pieņēma 2013. gadā (flotes samazināšana līdz sešiem gaisa kuģiem, 490 amatvietu likvidēšana), tikai vēl vairāk apdraudētu Uzņēmuma finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(88)

Air France Consulting, kas sagatavoja atveseļošanas plānu, paskaidroja, ka plānā bija paredzēts apgrozījums pēc viena gada un pilnīga Cyprus Airways finansiālā atlabšana divu gadu laikā un ka vajadzīgo kapitālu varētu nodrošināt, veicot finanšu pārstrukturēšanu, nevis izmantojot naudas līdzekļus. Tas arī paziņoja, ka ir pārliecināts par atveseļošanas plāna pamatotību, un apgalvoja, ka plāna pamatā bija Cyprus Airways darbības izvēršana ārpus Atēnām, t. i., starptautiskajos Eiropas maršrutos. Air France Consulting arī norādīja, ka lēmumi, ko Cyprus Airways pieņēma 2013. gadā (flotes samazināšana līdz sešiem gaisa kuģiem, 490 amatvietu likvidēšana), tikai vēl vairāk apdraudētu Uzņēmuma finansiālo stāvokli.

| (89) | Visi trīs konkurenti nepiekrita Kipras iestāžu argumentiem par Cyprus Airways nozīmi Kipras infrastruktūrā un attīstībā un paziņoja, ka ir gatavi izvērst maršrutus uz Kipru un no tās. |
| --- | --- |

(89)

Visi trīs konkurenti nepiekrita Kipras iestāžu argumentiem par Cyprus Airways nozīmi Kipras infrastruktūrā un attīstībā un paziņoja, ka ir gatavi izvērst maršrutus uz Kipru un no tās.

| (90) | Attiecībā uz atbalsta esamību un saderību konkurenti bija vienisprātis ar Komisiju par to, ka valsts līdzdalība Uzņēmuma pamatkapitāla palielināšanā neatbilda tirgus ekonomikas ieguldītāja rīcībai. |
| --- | --- |

(90)

Attiecībā uz atbalsta esamību un saderību konkurenti bija vienisprātis ar Komisiju par to, ka valsts līdzdalība Uzņēmuma pamatkapitāla palielināšanā neatbilda tirgus ekonomikas ieguldītāja rīcībai.

| (91) | Konkurenti arī apšaubīja Uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanas iespējas, paužot šaubas par uzturētā tīkla un flotes rezultativitāti un plānā pausto pieņēmumu un prognozētās peļņas pamatotību, jo īpaši attiecībā uz degvielas ietaupījumiem un papildu ieņēmumiem no cenas palielināšanas. Tie arī norādīja uz konkurences pieauguma riskiem rentablajos maršrutos, ko Cyprus Airways paredzēja saglabāt papildus Telavivas un Maskavas maršrutiem. |
| --- | --- |

(91)

Konkurenti arī apšaubīja Uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanas iespējas, paužot šaubas par uzturētā tīkla un flotes rezultativitāti un plānā pausto pieņēmumu un prognozētās peļņas pamatotību, jo īpaši attiecībā uz degvielas ietaupījumiem un papildu ieņēmumiem no cenas palielināšanas. Tie arī norādīja uz konkurences pieauguma riskiem rentablajos maršrutos, ko Cyprus Airways paredzēja saglabāt papildus Telavivas un Maskavas maršrutiem.

| (92) | Papildus tam konkurenti apšaubīja tādu patiešām ārkārtēju un izņēmuma apstākļu esamību, kas pamatotu principa “vienreiz un pēdējoreiz” neievērošanu. Turklāt konkurents, kas nevēlējās atklāt savu identitāti, uzskatīja, ka to maršrutu rentabilitāte, kuru slēgšanu ierosināja atzīt par kompensācijas pasākumu, būtu jāvērtē neto peļņas līmenī, t. i., ņemot vērā attiecināmās pastāvīgās izmaksas, nevis tikai bruto līmenī, proti, iekļaujot vienīgi mainīgās izmaksas. |
| --- | --- |

(92)

Papildus tam konkurenti apšaubīja tādu patiešām ārkārtēju un izņēmuma apstākļu esamību, kas pamatotu principa “vienreiz un pēdējoreiz” neievērošanu. Turklāt konkurents, kas nevēlējās atklāt savu identitāti, uzskatīja, ka to maršrutu rentabilitāte, kuru slēgšanu ierosināja atzīt par kompensācijas pasākumu, būtu jāvērtē neto peļņas līmenī, t. i., ņemot vērā attiecināmās pastāvīgās izmaksas, nevis tikai bruto līmenī, proti, iekļaujot vienīgi mainīgās izmaksas.

| (93) | Visbeidzot, Ryanair šaubījās, vai Uzņēmumam izdosies veikt paredzēto amatvietu likvidāciju, jo arodbiedrības to neatbalstīja, un ierosināja, ka Cyprus Airways pārstrukturēšanas atbalstu varētu atzīt par saderīgu ar nosacījumu, ka Uzņēmums slēdz maršrutus, kas bija nerentabli trīs gadus pēc apstiprināšanas. Turklāt Ryanair apgalvoja, ka arī to un citus uzņēmumus ir ietekmējuši tie paši apstākļi saistībā ar nestabilitāti Tuvajos Austrumos un ekonomikas krīzi Grieķijā un Kiprā. Taču Ryanair uzsvēra, ka citiem uzņēmumiem ir izdevies pielāgoties jaunajai videi un tajā attīstīties, kā piemēru minot izaugsmi, ko tas pēdējo gadu laikā panācis Grieķijas un Kipras tirgū. Turklāt 2014. gada 6. jūnijā iesniegtajā informācijā Ryanair norādīja uz rakstu, kas 2014. gada 19. maijā publicēts presē un kurā ziņots, ka Kipras valdība apņēmusies piešķirt EUR 4 miljonus Cyprus Airways darbiniekiem, kuri atlaisti amatvietu likvidācijas dēļ, un apgalvoja, ka tas ir turpmāks valsts atbalsts Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(93)

Visbeidzot, Ryanair šaubījās, vai Uzņēmumam izdosies veikt paredzēto amatvietu likvidāciju, jo arodbiedrības to neatbalstīja, un ierosināja, ka Cyprus Airways pārstrukturēšanas atbalstu varētu atzīt par saderīgu ar nosacījumu, ka Uzņēmums slēdz maršrutus, kas bija nerentabli trīs gadus pēc apstiprināšanas. Turklāt Ryanair apgalvoja, ka arī to un citus uzņēmumus ir ietekmējuši tie paši apstākļi saistībā ar nestabilitāti Tuvajos Austrumos un ekonomikas krīzi Grieķijā un Kiprā. Taču Ryanair uzsvēra, ka citiem uzņēmumiem ir izdevies pielāgoties jaunajai videi un tajā attīstīties, kā piemēru minot izaugsmi, ko tas pēdējo gadu laikā panācis Grieķijas un Kipras tirgū. Turklāt 2014. gada 6. jūnijā iesniegtajā informācijā Ryanair norādīja uz rakstu, kas 2014. gada 19. maijā publicēts presē un kurā ziņots, ka Kipras valdība apņēmusies piešķirt EUR 4 miljonus Cyprus Airways darbiniekiem, kuri atlaisti amatvietu likvidācijas dēļ, un apgalvoja, ka tas ir turpmāks valsts atbalsts Cyprus Airways.

| (94) | Cyprus Airways un tā arodbiedrības atbalstīja Kipras iestāžu paustos argumentus un atkārtoja, ka ir pārliecinātas par Uzņēmuma dzīvotspēju un tā nozīmi Kipras ekonomikā un savienojamībā. |
| --- | --- |

(94)

Cyprus Airways un tā arodbiedrības atbalstīja Kipras iestāžu paustos argumentus un atkārtoja, ka ir pārliecinātas par Uzņēmuma dzīvotspēju un tā nozīmi Kipras ekonomikā un savienojamībā.

4.3.   KIPRAS PIEZĪMES PAR IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMĒM

| (95) | Kipras iestādes uzskatīja, ka, tā kā ir izstrādāts atjaunināts pārstrukturēšanas plāns, atveseļošanas plāns un Air France Consulting piezīmes nav jākomentē. Tās vēlreiz norādīja uz Cyprus Airways būtisko nozīmi salas ekonomikā un savienojamībā un uzstāja, ka nestabilitāte Tuvajos Austrumos bija ārkārtēja un izņēmuma situācija, kas ietekmēja Cyprus Airways. Pamatojoties uz tirgus sezonalitāti, iestādes apšaubīja konkurentu spēju novērst savienojamības nepilnības, kas rastos iespējama Cyprus Airways bankrota gadījumā. |
| --- | --- |

(95)

Kipras iestādes uzskatīja, ka, tā kā ir izstrādāts atjaunināts pārstrukturēšanas plāns, atveseļošanas plāns un Air France Consulting piezīmes nav jākomentē. Tās vēlreiz norādīja uz Cyprus Airways būtisko nozīmi salas ekonomikā un savienojamībā un uzstāja, ka nestabilitāte Tuvajos Austrumos bija ārkārtēja un izņēmuma situācija, kas ietekmēja Cyprus Airways. Pamatojoties uz tirgus sezonalitāti, iestādes apšaubīja konkurentu spēju novērst savienojamības nepilnības, kas rastos iespējama Cyprus Airways bankrota gadījumā.

| (96) | Komentējot pasākumu atbilstību 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, Kipras iestādes apgalvoja, ka 2013. gada pārstrukturēšanas plāna pamatā bija reālistiski pieņēmumi un ka tajā bija pietiekami ņemta vērā flotes samazināšanas nelabvēlīgā ietekme un ar izmaksu iniciatīvu īstenošanu saistītās grūtības. |
| --- | --- |

(96)

Komentējot pasākumu atbilstību 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, Kipras iestādes apgalvoja, ka 2013. gada pārstrukturēšanas plāna pamatā bija reālistiski pieņēmumi un ka tajā bija pietiekami ņemta vērā flotes samazināšanas nelabvēlīgā ietekme un ar izmaksu iniciatīvu īstenošanu saistītās grūtības.

| (97) | Visbeidzot, Kipras iestādes 2013. gada 9. septembrī iesniegtajā informācijā paziņoja, ka darbiniekiem, kuru amatvietas tika likvidētas, nepiešķirs ex gratia maksājumus. Savukārt 2014. gada 3. augustā iesniegtajā informācijā Kipras iestādes paskaidroja, ka valdība sociālekonomisku iemeslu dēļ nolēma piešķirt tiešas kompensācijas bijušajiem Cyprus Airways darbiniekiem, kas jau bija iesnieguši atlūgumu vai atlaisti amatvietas likvidācijas dēļ. Tā kā lēmumu pieņēma un kompensācijas izmaksāja tikai pēc atlūgumu iesniegšanas un amatvietu likvidēšanas, tās nav uzskatāmas par valsts atbalstu Cyprus Airways. Uzņēmums pats izpildīja visus savus juridiskos pienākumus pret darbiniekiem. |
| --- | --- |

(97)

Visbeidzot, Kipras iestādes 2013. gada 9. septembrī iesniegtajā informācijā paziņoja, ka darbiniekiem, kuru amatvietas tika likvidētas, nepiešķirs ex gratia maksājumus. Savukārt 2014. gada 3. augustā iesniegtajā informācijā Kipras iestādes paskaidroja, ka valdība sociālekonomisku iemeslu dēļ nolēma piešķirt tiešas kompensācijas bijušajiem Cyprus Airways darbiniekiem, kas jau bija iesnieguši atlūgumu vai atlaisti amatvietas likvidācijas dēļ. Tā kā lēmumu pieņēma un kompensācijas izmaksāja tikai pēc atlūgumu iesniegšanas un amatvietu likvidēšanas, tās nav uzskatāmas par valsts atbalstu Cyprus Airways. Uzņēmums pats izpildīja visus savus juridiskos pienākumus pret darbiniekiem.

| (98) | Kipras iestādes arī uzskatīja, ka atbalsta apstiprināšanai nebūtu piemērojami kādi nosacījumi. |
| --- | --- |

(98)

Kipras iestādes arī uzskatīja, ka atbalsta apstiprināšanai nebūtu piemērojami kādi nosacījumi.

5.   NOVĒRTĒJUMS

| (99) | Šajā lēmumā tiks novērtēts, vai izmeklētie pasākumi ir Cyprus Airways labā īstenots valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē un vai šāds atbalsts var būt saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(99)

Šajā lēmumā tiks novērtēts, vai izmeklētie pasākumi ir Cyprus Airways labā īstenots valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē un vai šāds atbalsts var būt saderīgs ar iekšējo tirgu.

| (100) | Komisija norāda, ka atbalsts, kas sniegts ar 4. pasākumu, par kuru 2013. gada oktobrī informēja paziņojumā par 2013. gada pārstrukturēšanas plānu, jau ietver ar 1. pasākumu (izmaksāts kā avansa maksājumi laikposmā no 2012. gada septembra līdz decembrim) un 2. pasākumu (glābšanas atbalsts, par ko paziņoja 2012. gada decembrī un kas daļēji izmaksāts laikposmā no 2013. gada janvāra līdz jūlijam) sniegto atbalstu. Abus pasākumus īstenoja, lai nodrošinātu Uzņēmuma īstermiņa dzīvotspēju līdz vispusīgā pārstrukturēšanas plāna sagatavošanai. Tā kā 2012. gada atveseļošanas plāns netika īstenots, Komisija abus pasākumus uzskata par 2013. gada pārstrukturēšanas plāna daļu un tāpēc 1. un 2. pasākumu izvērtēs tikai tiktāl, ciktāl tie uzskatāmi par valsts atbalstu 4. pasākuma kontekstā, t. i., kā vienu kopēju pārstrukturēšanas atbalsta pasākumu. |
| --- | --- |

(100)

Komisija norāda, ka atbalsts, kas sniegts ar 4. pasākumu, par kuru 2013. gada oktobrī informēja paziņojumā par 2013. gada pārstrukturēšanas plānu, jau ietver ar 1. pasākumu (izmaksāts kā avansa maksājumi laikposmā no 2012. gada septembra līdz decembrim) un 2. pasākumu (glābšanas atbalsts, par ko paziņoja 2012. gada decembrī un kas daļēji izmaksāts laikposmā no 2013. gada janvāra līdz jūlijam) sniegto atbalstu. Abus pasākumus īstenoja, lai nodrošinātu Uzņēmuma īstermiņa dzīvotspēju līdz vispusīgā pārstrukturēšanas plāna sagatavošanai. Tā kā 2012. gada atveseļošanas plāns netika īstenots, Komisija abus pasākumus uzskata par 2013. gada pārstrukturēšanas plāna daļu un tāpēc 1. un 2. pasākumu izvērtēs tikai tiktāl, ciktāl tie uzskatāmi par valsts atbalstu 4. pasākuma kontekstā, t. i., kā vienu kopēju pārstrukturēšanas atbalsta pasākumu.

5.1.   VALSTS ATBALSTA ESAMĪBA

| (101) | Atbilstīgi Līguma 107. panta 1. punktam ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(101)

Atbilstīgi Līguma 107. panta 1. punktam ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

5.1.1.   1., 2. un 4. pasākums

| (102) | Komisija 2013. gada 6. marta lēmumā provizoriski secināja, ka 1. pasākums, t. i., valsts līdzdalība 2012. gadā veiktajā Cyprus Airways pamatkapitāla palielināšanā, ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(102)

Komisija 2013. gada 6. marta lēmumā provizoriski secināja, ka 1. pasākums, t. i., valsts līdzdalība 2012. gadā veiktajā Cyprus Airways pamatkapitāla palielināšanā, ir valsts atbalsts.

| (103) | Pasākumā izmantoja valsts līdzekļus, un tas bija piedēvējams valstij. Atbalsts sniedza Cyprus Airways selektīvu priekšrocību, jo Komisija uzskatīja, ka privātais ieguldītājs šādos apstākļos nebūtu nodrošinājis Uzņēmumam kapitālu, ņemot vērā Cyprus Airways nopietnās grūtības, to, ka atbalsta piešķiršanas brīdī tam nebija dzīvotspējas izredžu, kā arī akcionāru aizdevuma alternatīvas, tostarp pienācīga nodrošinājuma, neesamību. Turklāt kapitāla palielināšanā nepiedalījās gandrīz neviens no Cyprus Airways tābrīža privātajiem akcionāriem, jo no tiem saņēma tikai EUR 106 tūkstošus (sākotnēji prognozētā summa bija EUR 13,67 miljoni). Tādējādi valsts akciju apmērs uzņēmumā Cyprus Airways no 69 % pieauga līdz 93,67 %. Tāpēc pasākums neatbilda tirgus ekonomikas ieguldītāja principam (20). |
| --- | --- |

(103)

Pasākumā izmantoja valsts līdzekļus, un tas bija piedēvējams valstij. Atbalsts sniedza Cyprus Airways selektīvu priekšrocību, jo Komisija uzskatīja, ka privātais ieguldītājs šādos apstākļos nebūtu nodrošinājis Uzņēmumam kapitālu, ņemot vērā Cyprus Airways nopietnās grūtības, to, ka atbalsta piešķiršanas brīdī tam nebija dzīvotspējas izredžu, kā arī akcionāru aizdevuma alternatīvas, tostarp pienācīga nodrošinājuma, neesamību. Turklāt kapitāla palielināšanā nepiedalījās gandrīz neviens no Cyprus Airways tābrīža privātajiem akcionāriem, jo no tiem saņēma tikai EUR 106 tūkstošus (sākotnēji prognozētā summa bija EUR 13,67 miljoni). Tādējādi valsts akciju apmērs uzņēmumā Cyprus Airways no 69 % pieauga līdz 93,67 %. Tāpēc pasākums neatbilda tirgus ekonomikas ieguldītāja principam (20).

| (104) | Komisija nepiekrīt Kipras iestāžu apgalvojumam par to, ka valsts rīkojās kā tirgus ekonomikas ieguldītājs nolūkā aizsargāt tā ieguldījumu vērtību, jo ar kapitāla palielinājumu EUR 31,33 miljonu apmērā tāpat nepietika, lai nodrošinātu Uzņēmuma izdzīvošanu. To pierādīja fakts, ka tikai pāris mēnešus vēlāk Uzņēmums saņēma papildu glābšanas finansējumu 2. pasākuma satvarā (glābšanas atbalsts). Komentējot to, ka citi ieguldītāji nepiedalījās Kipras ekonomikas tābrīža grūtību dēļ, Komisija norāda, ka, ja tirgus ieguldītājs šādu ieguldījumu uzskatītu par saistošu, gaidāms, ka interesi būtu izrādījuši ārvalstu ieguldītāji. |
| --- | --- |

(104)

Komisija nepiekrīt Kipras iestāžu apgalvojumam par to, ka valsts rīkojās kā tirgus ekonomikas ieguldītājs nolūkā aizsargāt tā ieguldījumu vērtību, jo ar kapitāla palielinājumu EUR 31,33 miljonu apmērā tāpat nepietika, lai nodrošinātu Uzņēmuma izdzīvošanu. To pierādīja fakts, ka tikai pāris mēnešus vēlāk Uzņēmums saņēma papildu glābšanas finansējumu 2. pasākuma satvarā (glābšanas atbalsts). Komentējot to, ka citi ieguldītāji nepiedalījās Kipras ekonomikas tābrīža grūtību dēļ, Komisija norāda, ka, ja tirgus ieguldītājs šādu ieguldījumu uzskatītu par saistošu, gaidāms, ka interesi būtu izrādījuši ārvalstu ieguldītāji.

| (105) | Katrā ziņā Komisija ņem vērā Kipras iestāžu nodomu valsts līdzdalību 2012. gadā veiktajā pamatkapitāla palielināšanā iekļaut sniegtajā paziņojumā par pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(105)

Katrā ziņā Komisija ņem vērā Kipras iestāžu nodomu valsts līdzdalību 2012. gadā veiktajā pamatkapitāla palielināšanā iekļaut sniegtajā paziņojumā par pārstrukturēšanas atbalstu.

| (106) | Tādējādi 1. pasākums ļāva Cyprus Airways turpināt darbību, jo Uzņēmumam nebija jāsaskaras ar sekām, ko tā vājie finanšu rezultāti radītu parastā situācijā. Tā kā Cyprus Airways liberalizētajā EEZ gaisa transporta tirgū konkurē ar citām EEZ aviosabiedrībām, 1. pasākums varēja izkropļot konkurenci un iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(106)

Tādējādi 1. pasākums ļāva Cyprus Airways turpināt darbību, jo Uzņēmumam nebija jāsaskaras ar sekām, ko tā vājie finanšu rezultāti radītu parastā situācijā. Tā kā Cyprus Airways liberalizētajā EEZ gaisa transporta tirgū konkurē ar citām EEZ aviosabiedrībām, 1. pasākums varēja izkropļot konkurenci un iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (107) | Par 2. pasākumu Kipra paziņoja kā par glābšanas atbalsta aizdevumu, kas piešķirts valdības aizdevuma veidā. Aizdevumam piemērotu procentu likmi 1,76 % apmērā, un tas būtu jāatmaksā līdz 2013. gada 30. jūnijam. Komisija 2013. gada 6. marta lēmumā uzskatīja, ka piesardzīgs kreditors nebūtu piešķīris grūtībās nonākušam uzņēmumam aizdevumu ar tādu procentu likmi. Turklāt Kipras iestādes nav paskaidrojušas, kā Cyprus Airways izdotos aizdevumu atmaksāt pēc sešiem mēnešiem. Tā kā 2. pasākums atbilst visiem pārējiem Līguma 107. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem (kā paskaidrots 2013. gada 6. marta lēmumā, kas attiecībā uz šo aspektu jāņem vērā šajā lēmumā), tas ir valsts atbalsts. Kipras iestādes atbildē par 2013. gada 6. marta lēmumu atzina, ka aizdevums ir glābšanas atbalsts. Komisija norāda, ka aizdevums netiks atmaksāts un Kipras iestādes par to paziņojušas pārstrukturēšanas atbalsta (4. pasākums) kontekstā. |
| --- | --- |

(107)

Par 2. pasākumu Kipra paziņoja kā par glābšanas atbalsta aizdevumu, kas piešķirts valdības aizdevuma veidā. Aizdevumam piemērotu procentu likmi 1,76 % apmērā, un tas būtu jāatmaksā līdz 2013. gada 30. jūnijam. Komisija 2013. gada 6. marta lēmumā uzskatīja, ka piesardzīgs kreditors nebūtu piešķīris grūtībās nonākušam uzņēmumam aizdevumu ar tādu procentu likmi. Turklāt Kipras iestādes nav paskaidrojušas, kā Cyprus Airways izdotos aizdevumu atmaksāt pēc sešiem mēnešiem. Tā kā 2. pasākums atbilst visiem pārējiem Līguma 107. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem (kā paskaidrots 2013. gada 6. marta lēmumā, kas attiecībā uz šo aspektu jāņem vērā šajā lēmumā), tas ir valsts atbalsts. Kipras iestādes atbildē par 2013. gada 6. marta lēmumu atzina, ka aizdevums ir glābšanas atbalsts. Komisija norāda, ka aizdevums netiks atmaksāts un Kipras iestādes par to paziņojušas pārstrukturēšanas atbalsta (4. pasākums) kontekstā.

| (108) | Kipras iestādes par 4. pasākumu paziņoja kā par pārstrukturēšanas atbalstu. Visām pasākuma daļām – gan kapitāla ieguldījumam, gan parāda konvertēšanai pašu kapitālā, gan arī tiešai Sociālā nodrošinājuma fonda deficīta daļas segšanai – tika izmantoti valsts līdzekļi, un tās ir piedēvējamas valstij. Tā kā tirgus ekonomikas ieguldītājs nebūtu nodrošinājis tik lielu finansējumu uzņēmumam ar šādu finansiālo stāvokli (uzkrātie zaudējumi EUR 99,7 miljonu apmērā, pārāk liels saistību īpatsvars un noplicināts pašu kapitāls), 4. pasākums rada Cyprus Airways selektīvu priekšrocību. Visbeidzot, ņemot vērā iepriekš 106. apsvērumā izklāstītos iemeslus, pasākums varētu iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm un kropļot konkurenci. |
| --- | --- |

(108)

Kipras iestādes par 4. pasākumu paziņoja kā par pārstrukturēšanas atbalstu. Visām pasākuma daļām – gan kapitāla ieguldījumam, gan parāda konvertēšanai pašu kapitālā, gan arī tiešai Sociālā nodrošinājuma fonda deficīta daļas segšanai – tika izmantoti valsts līdzekļi, un tās ir piedēvējamas valstij. Tā kā tirgus ekonomikas ieguldītājs nebūtu nodrošinājis tik lielu finansējumu uzņēmumam ar šādu finansiālo stāvokli (uzkrātie zaudējumi EUR 99,7 miljonu apmērā, pārāk liels saistību īpatsvars un noplicināts pašu kapitāls), 4. pasākums rada Cyprus Airways selektīvu priekšrocību. Visbeidzot, ņemot vērā iepriekš 106. apsvērumā izklāstītos iemeslus, pasākums varētu iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm un kropļot konkurenci.

| (109) | Tāpēc Komisija secina, ka 4. pasākums ir Cyprus Airways labā īstenots valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Atbilstīgi paziņojumam atbalsta summa ir EUR 102,9 miljoni. Komisija ņem vērā Kipras iestāžu paziņojumu par to, ka iespējamais īstermiņa aizdevums EUR 10 miljonu apmērā nebūs jāpiešķir, un tāpēc neiekļauj to kopējā pārstrukturēšanas atbalstā. Par atbalsta piešķiršanas datumu Komisija norāda, ka 4. pasākumu īstenoja vairākās daļās. |
| --- | --- |

(109)

Tāpēc Komisija secina, ka 4. pasākums ir Cyprus Airways labā īstenots valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Atbilstīgi paziņojumam atbalsta summa ir EUR 102,9 miljoni. Komisija ņem vērā Kipras iestāžu paziņojumu par to, ka iespējamais īstermiņa aizdevums EUR 10 miljonu apmērā nebūs jāpiešķir, un tāpēc neiekļauj to kopējā pārstrukturēšanas atbalstā. Par atbalsta piešķiršanas datumu Komisija norāda, ka 4. pasākumu īstenoja vairākās daļās.

| (110) | Atbalsta a) daļu EUR 31,33 miljonu apmērā (valsts līdzdalība 2012. gada pamatkapitāla palielināšanā) piešķīra, kā norādīts turpmāk.

  6. tabula


  Datumi, kuros valsts piešķīra atbalstu, ar ko piedalījās 2012. gadā veiktajā pamatkapitāla palielināšanā







  Summa (miljonos EUR) | Piešķiršanas datums |
| --- | --- | --- |
| 3,0 | 2012. gada 12. septembris |
| 3,0 | 2012. gada 20. septembris |
| 5,0 | 2012. gada 26. septembris |
| 4,0 | 2012. gada 11. oktobris |
| 16,33 | 2012. gada 28. decembris |
| Kopā: 31,33 | |

(110)

Atbalsta a) daļu EUR 31,33 miljonu apmērā (valsts līdzdalība 2012. gada pamatkapitāla palielināšanā) piešķīra, kā norādīts turpmāk.

6. tabula

Datumi, kuros valsts piešķīra atbalstu, ar ko piedalījās 2012. gadā veiktajā pamatkapitāla palielināšanā

Summa (miljonos EUR)

Piešķiršanas datums

3,0

2012. gada 12. septembris

3,0

2012. gada 20. septembris

5,0

2012. gada 26. septembris

4,0

2012. gada 11. oktobris

16,33

2012. gada 28. decembris

Kopā: 31,33

| (111) | Atbalsta b) daļu EUR 34,5 miljonu apmērā (glābšanas atbalsta aizdevums) piešķīra, kā norādīts turpmāk.

  7. tabula


  Datumi, kuros valsts piešķīra 2013. gada glābšanas atbalsta aizdevumu







  Summa (miljonos EUR) | Piešķiršanas datums |
| --- | --- | --- |
| 3,0 | 2013. gada 22. janvāris |
| 5,0 | 2013. gada 29. janvāris |
| 3,5 | 2013. gada 28. februāris |
| 10,0 | 2013. gada 2. maijs |
| 13,0 | 2013. gada 26. jūlijs |
| Kopā: 34,5 | |

(111)

Atbalsta b) daļu EUR 34,5 miljonu apmērā (glābšanas atbalsta aizdevums) piešķīra, kā norādīts turpmāk.

7. tabula

Datumi, kuros valsts piešķīra 2013. gada glābšanas atbalsta aizdevumu

Summa (miljonos EUR)

Piešķiršanas datums

3,0

2013. gada 22. janvāris

5,0

2013. gada 29. janvāris

3,5

2013. gada 28. februāris

10,0

2013. gada 2. maijs

13,0

2013. gada 26. jūlijs

Kopā: 34,5

| (112) | Komisijai nav informācijas par to, ka pārējās 4. pasākuma daļas, t. i., c) valsts garantijas izmantošana un EUR 28,5 miljonus lielā parāda konvertēšana pašu kapitālā, kā arī d) EUR 8,6 miljonu piešķiršana, lai segtu daļu no Sociālā nodrošinājuma fonda deficīta, jau ir īstenotas. |
| --- | --- |

(112)

Komisijai nav informācijas par to, ka pārējās 4. pasākuma daļas, t. i., c) valsts garantijas izmantošana un EUR 28,5 miljonus lielā parāda konvertēšana pašu kapitālā, kā arī d) EUR 8,6 miljonu piešķiršana, lai segtu daļu no Sociālā nodrošinājuma fonda deficīta, jau ir īstenotas.

5.1.2.   3. pasākums

| (113) | Komisija ņem vērā 2013. gada septembrī sniegto Kipras iestāžu precizējumu par to, ka darbiniekiem, kuru amatvietas likvidēja, netika un netiks piešķirta ex gratia kompensācija. |
| --- | --- |

(113)

Komisija ņem vērā 2013. gada septembrī sniegto Kipras iestāžu precizējumu par to, ka darbiniekiem, kuru amatvietas likvidēja, netika un netiks piešķirta ex gratia kompensācija.

| (114) | Tomēr gandrīz gadu vēlāk Kipras iestādes 2014. gada augustā iesniegtajā informācijā norādīja, ka sociālekonomisku iemeslu dēļ Kipras valdība 2014. gada maijā–jūnijā nolēma piešķirt tiešas kompensācijas bijušajiem Cyprus Airways darbiniekiem, kas jau bija iesnieguši atlūgumu vai atlaisti amatvietu likvidācijas dēļ. Šo lēmumu pieņēma un kompensācijas samaksāja tikai pēc darbinieku atlūgumu iesniegšanas vai to atlaišanas. Visus Cyprus Airways juridiskos pienākumus pret tā darbiniekiem izpildīja pats Uzņēmums. |
| --- | --- |

(114)

Tomēr gandrīz gadu vēlāk Kipras iestādes 2014. gada augustā iesniegtajā informācijā norādīja, ka sociālekonomisku iemeslu dēļ Kipras valdība 2014. gada maijā–jūnijā nolēma piešķirt tiešas kompensācijas bijušajiem Cyprus Airways darbiniekiem, kas jau bija iesnieguši atlūgumu vai atlaisti amatvietu likvidācijas dēļ. Šo lēmumu pieņēma un kompensācijas samaksāja tikai pēc darbinieku atlūgumu iesniegšanas vai to atlaišanas. Visus Cyprus Airways juridiskos pienākumus pret tā darbiniekiem izpildīja pats Uzņēmums.

| (115) | Saskaņā ar Kipras iestāžu sniegto informāciju 2013. gada pārstrukturēšanas plānā paredzēto Cyprus Airways darbinieku skaita samazināšanu īstenoja, nesaņemot papildu kompensācijas no Kipras valdības. Kipras valdība visdrīzāk pieņēma ex post lēmumu par tiešu kompensāciju izmaksāšanu bijušajiem Cyprus Airways darbiniekiem. |
| --- | --- |

(115)

Saskaņā ar Kipras iestāžu sniegto informāciju 2013. gada pārstrukturēšanas plānā paredzēto Cyprus Airways darbinieku skaita samazināšanu īstenoja, nesaņemot papildu kompensācijas no Kipras valdības. Kipras valdība visdrīzāk pieņēma ex post lēmumu par tiešu kompensāciju izmaksāšanu bijušajiem Cyprus Airways darbiniekiem.

| (116) | Tāpēc šķiet, ka Kipras iestādes atteicās no sākotnējā nodoma piešķirt ex gratia kompensāciju darbiniekiem, kuru amatvietas tiks likvidētas, un līdz ar to Komisija uzskata, ka nav jāizdara secinājumi par to, vai 3. pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(116)

Tāpēc šķiet, ka Kipras iestādes atteicās no sākotnējā nodoma piešķirt ex gratia kompensāciju darbiniekiem, kuru amatvietas tiks likvidētas, un līdz ar to Komisija uzskata, ka nav jāizdara secinājumi par to, vai 3. pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu.

5.1.3.   5. pasākums

| (117) | Īstenojot valsts atbalsta shēmu, kurā atļauts no valsts budžeta piešķirt atsevišķiem uzņēmumiem dotācijas mācībām, Cyprus Airways 2010. un 2011. gadā tika piešķirti EUR 2 69  317,94. Tāpēc Komisija secina, ka 5. pasākums ir Cyprus Airways labā īstenots valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Kipras iestādes šo secinājumu neapstrīd. |
| --- | --- |

(117)

Īstenojot valsts atbalsta shēmu, kurā atļauts no valsts budžeta piešķirt atsevišķiem uzņēmumiem dotācijas mācībām, Cyprus Airways 2010. un 2011. gadā tika piešķirti EUR 2 69  317,94. Tāpēc Komisija secina, ka 5. pasākums ir Cyprus Airways labā īstenots valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Kipras iestādes šo secinājumu neapstrīd.

| (118) | Cyprus Airways 2010. un 2011. gadā saņēma mācību atbalstu 303 mācību projektiem. Tomēr Kipras iestādes nenorādīja katram projektam paredzētā atbalsta piešķiršanas datumu. |
| --- | --- |

(118)

Cyprus Airways 2010. un 2011. gadā saņēma mācību atbalstu 303 mācību projektiem. Tomēr Kipras iestādes nenorādīja katram projektam paredzētā atbalsta piešķiršanas datumu.

5.1.4.   Secinājums par valsts atbalsta esamību

| (119) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka nav jāizvērtē, vai 3. pasākums ir valsts atbalsts. Komisija uzskata, ka 1., 2., 4. un 5. pasākums ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(119)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka nav jāizvērtē, vai 3. pasākums ir valsts atbalsts. Komisija uzskata, ka 1., 2., 4. un 5. pasākums ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (120) | Ar 1., 2. un 4. pasākumu piešķirtā kopējā valsts atbalsta summa ir EUR 102,9 miljoni. Pirmās divas atbalsta daļas, t. i., EUR 65,83 miljoni, jau ir piešķirtas dažādos datumos laikposmā no 2012. gada 12. septembra līdz 2013. gada 26. jūlijam. |
| --- | --- |

(120)

Ar 1., 2. un 4. pasākumu piešķirtā kopējā valsts atbalsta summa ir EUR 102,9 miljoni. Pirmās divas atbalsta daļas, t. i., EUR 65,83 miljoni, jau ir piešķirtas dažādos datumos laikposmā no 2012. gada 12. septembra līdz 2013. gada 26. jūlijam.

| (121) | Ar 5. pasākumu piešķirtais valsts atbalsts ir EUR 2 69  317,94, un to izmaksāja 2010. un 2011. gadā. |
| --- | --- |

(121)

Ar 5. pasākumu piešķirtais valsts atbalsts ir EUR 2 69  317,94, un to izmaksāja 2010. un 2011. gadā.

5.2.   NELIKUMĪGS ATBALSTS

| (122) | Aprakstītais 1., 2. un tādējādi arī 4. pasākums ir valsts atbalsts, un tos īstenoja, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punkta noteikumu par paziņošanu un nerīkošanos. Tas attiecas arī uz 5. pasākumu. Tāpēc visi šie pasākumi ir nelikumīgs valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(122)

Aprakstītais 1., 2. un tādējādi arī 4. pasākums ir valsts atbalsts, un tos īstenoja, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punkta noteikumu par paziņošanu un nerīkošanos. Tas attiecas arī uz 5. pasākumu. Tāpēc visi šie pasākumi ir nelikumīgs valsts atbalsts.

5.3.   ATBALSTA SADERĪBA

| (123) | Ja konkrēti pasākumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, to saderība jāizvērtē, ņemot vērā šā panta 2. un 3. punktā noteiktos izņēmumus. Saskaņā ar Tiesas judikatūru dalībvalstij jāpaskaidro iespējamais atbilstības pamatojums un jāpierāda, ka ir izpildīti šādas atbilstības nosacījumi (21). |
| --- | --- |

(123)

Ja konkrēti pasākumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, to saderība jāizvērtē, ņemot vērā šā panta 2. un 3. punktā noteiktos izņēmumus. Saskaņā ar Tiesas judikatūru dalībvalstij jāpaskaidro iespējamais atbilstības pamatojums un jāpierāda, ka ir izpildīti šādas atbilstības nosacījumi (21).

| (124) | Kipras iestādes sākotnēji uzskatīja, ka 1. pasākumā nebija valsts atbalsta elementu, un par 2. pasākumu paziņoja kā par glābšanas atbalstu. Tomēr, ņemot vērā pirmo oficiālās izmeklēšanas procedūru un tajā paustās Komisijas bažas, kā arī paredzēto ar 2. pasākumu piešķirtā glābšanas aizdevuma neatmaksāšanu, Kipras iestādes vēlāk paziņoja, ka 1., 2. un 4. pasākums ir saderīgs pārstrukturēšanas atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(124)

Kipras iestādes sākotnēji uzskatīja, ka 1. pasākumā nebija valsts atbalsta elementu, un par 2. pasākumu paziņoja kā par glābšanas atbalstu. Tomēr, ņemot vērā pirmo oficiālās izmeklēšanas procedūru un tajā paustās Komisijas bažas, kā arī paredzēto ar 2. pasākumu piešķirtā glābšanas aizdevuma neatmaksāšanu, Kipras iestādes vēlāk paziņoja, ka 1., 2. un 4. pasākums ir saderīgs pārstrukturēšanas atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm.

| (125) | Konkrētāk, Kipras iestādes 2013. gada 22. jūlijā sniedza iepriekšēju paziņojumu par pārstrukturēšanas plānu un 2013. gada 23. oktobrī paziņoja par atjauninātu plānu. Pēc tam tās sniedza papildu skaidrojumus. Tomēr 2013. gada pārstrukturēšanas plāna galvenie pieņēmumi un tajā paredzētie pasākumi pēc 2013. gada 23. oktobra paziņojuma netika mainīti. |
| --- | --- |

(125)

Konkrētāk, Kipras iestādes 2013. gada 22. jūlijā sniedza iepriekšēju paziņojumu par pārstrukturēšanas plānu un 2013. gada 23. oktobrī paziņoja par atjauninātu plānu. Pēc tam tās sniedza papildu skaidrojumus. Tomēr 2013. gada pārstrukturēšanas plāna galvenie pieņēmumi un tajā paredzētie pasākumi pēc 2013. gada 23. oktobra paziņojuma netika mainīti.

| (126) | Komentējot 5. pasākumu, Kipras iestādes apgalvoja, ka tas bija saderīgs mācību atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar VGAR. Tomēr Komisija, ņemot vērā Kipras iestāžu iesniegto informāciju, ir secinājusi, ka Cyprus Airways no 2009. gada ir bijis grūtībās nonācis uzņēmums. Atbilstīgi VGAR 1. panta 6. punkta c) apakšpunktam tās darbības joma neattiecas uz grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Tāpēc Cyprus Airways kopš 2009. gada nebija tiesīgs saņemt mācību atbalstu. |
| --- | --- |

(126)

Komentējot 5. pasākumu, Kipras iestādes apgalvoja, ka tas bija saderīgs mācību atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar VGAR. Tomēr Komisija, ņemot vērā Kipras iestāžu iesniegto informāciju, ir secinājusi, ka Cyprus Airways no 2009. gada ir bijis grūtībās nonācis uzņēmums. Atbilstīgi VGAR 1. panta 6. punkta c) apakšpunktam tās darbības joma neattiecas uz grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Tāpēc Cyprus Airways kopš 2009. gada nebija tiesīgs saņemt mācību atbalstu.

| (127) | Turklāt saskaņā ar 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 20. punktu “šādu uzņēmumu nevar uzskatīt par piemērotu instrumentu citu sabiedriskās kārtības mērķu veicināšanai, kamēr netiek nodrošināta tā dzīvotspēja. Rezultātā Komisija uzskata, ka atbalsts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem var sekmēt saimnieciskās darbības attīstību, negatīvi neietekmējot tirdzniecību, kas būtu pretrunā ar Kopienas interesēm, tikai tad, ja tiek izpildīti šajās pamatnostādnēs paredzētie nosacījumi”. Tāpēc Komisija var vērtēt 5. pasākumu tikai kā pārstrukturēšanas atbalstu, uz ko attiecas 2013. gada pārstrukturēšanas plāns. |
| --- | --- |

(127)

Turklāt saskaņā ar 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 20. punktu “šādu uzņēmumu nevar uzskatīt par piemērotu instrumentu citu sabiedriskās kārtības mērķu veicināšanai, kamēr netiek nodrošināta tā dzīvotspēja. Rezultātā Komisija uzskata, ka atbalsts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem var sekmēt saimnieciskās darbības attīstību, negatīvi neietekmējot tirdzniecību, kas būtu pretrunā ar Kopienas interesēm, tikai tad, ja tiek izpildīti šajās pamatnostādnēs paredzētie nosacījumi”. Tāpēc Komisija var vērtēt 5. pasākumu tikai kā pārstrukturēšanas atbalstu, uz ko attiecas 2013. gada pārstrukturēšanas plāns.

| (128) | Tā kā 1., 2., 4. un 5. pasākumam var būt tikai viens atbilstības pamatojums, Komisija uzskata, ka ir lietderīgi izvērtēt visus pasākumus kopā. Šajā novērtējumā Komisija atsauksies uz 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 31.–77. punktu. |
| --- | --- |

(128)

Tā kā 1., 2., 4. un 5. pasākumam var būt tikai viens atbilstības pamatojums, Komisija uzskata, ka ir lietderīgi izvērtēt visus pasākumus kopā. Šajā novērtējumā Komisija atsauksies uz 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 31.–77. punktu.

5.3.1.   Atbilstības kritērijs – grūtībās nonācis uzņēmums

| (129) | Komisija 2013. gada 6. marta lēmumā (41.–46. apsvērums) provizoriski secināja, ka Cyprus Airways kopš 2010. gada ir bijis grūtībās nonācis uzņēmums. Šis provizoriskais secinājums tika izteikts arī 2014. gada 4. februāra lēmumā (83. un 84. apsvērums). Vēlāk Kipras iestādes atzina, ka Cyprus Airways no 2009. gada ir bijis grūtībās nonācis uzņēmums. |
| --- | --- |

(129)

Komisija 2013. gada 6. marta lēmumā (41.–46. apsvērums) provizoriski secināja, ka Cyprus Airways kopš 2010. gada ir bijis grūtībās nonācis uzņēmums. Šis provizoriskais secinājums tika izteikts arī 2014. gada 4. februāra lēmumā (83. un 84. apsvērums). Vēlāk Kipras iestādes atzina, ka Cyprus Airways no 2009. gada ir bijis grūtībās nonācis uzņēmums.

| (130) | Saskaņā ar publiski pieejamos finanšu pārskatos ietverto informāciju Cyprus Airways galvenie finanšu dati no 2009. gada bija šādi:

  8. tabula



  Cyprus Airways galvenie finanšu dati laikposmā no 2008. gada līdz 2012. gada pirmajam pusgadam (miljonos EUR) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012. gada pirmais pusgads (22) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apgrozījums | 311,4 | 247,5 | 236,3 | 212,8 | 71,3 |
| EBT | 2,1 | - 3,2 | - 2,9 | -  23,8 | -  34,2 |
| Statūtkapitāls | 35,2 | 35,2 | 35,2 | 35,2 | 35,2 |
| Pašu kapitāls | 13,9 | 9,4 | 7,7 | -  15,9 | -  48,6 |

(130)

Saskaņā ar publiski pieejamos finanšu pārskatos ietverto informāciju Cyprus Airways galvenie finanšu dati no 2009. gada bija šādi:

8. tabula

Cyprus Airways galvenie finanšu dati laikposmā no 2008. gada līdz 2012. gada pirmajam pusgadam (miljonos EUR)

2008

2009

2010

2011

2012. gada pirmais pusgads (22)

Apgrozījums

311,4

247,5

236,3

212,8

71,3

EBT

2,1

- 3,2

- 2,9

-  23,8

-  34,2

Statūtkapitāls

35,2

35,2

35,2

35,2

35,2

Pašu kapitāls

13,9

9,4

7,7

-  15,9

-  48,6

| (131) | 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka sabiedrības ar ierobežotu atbildību tiek uzskatītas par nonākušām grūtībās, ja “ir zudusi vairāk nekā puse to statūtkapitāla un vairāk nekā ceturtdaļa no šā kapitāla ir zaudēta iepriekšējos 12 mēnešos”. |
| --- | --- |

(131)

2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka sabiedrības ar ierobežotu atbildību tiek uzskatītas par nonākušām grūtībās, ja “ir zudusi vairāk nekā puse to statūtkapitāla un vairāk nekā ceturtdaļa no šā kapitāla ir zaudēta iepriekšējos 12 mēnešos”.

| (132) | Turklāt saskaņā ar 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punktu uzņēmumu var uzskatīt par grūtībās esošu uzņēmumu, “ja novērojamas parastās grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmes, tādas kā zaudējumu pieaugums, atveseļošanas samazināšanās, gatavās produkcijas krājumu pieaugšana, jaudas pārpalikums, naudas plūsmas samazināšanās, parāda pieaugums, procentu likmju celšanās un krītoša vai nulles neto aktīvu vērtība”. Šajā ziņā atbilstīgi Vispārējās tiesas judikatūrai “negatīva pamatkapitāla esamība (..) var tikt uzskatīta par būtisku norādi uz to, ka uzņēmums ir nonācis finanšu grūtību situācijā” (23). |
| --- | --- |

(132)

Turklāt saskaņā ar 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punktu uzņēmumu var uzskatīt par grūtībās esošu uzņēmumu, “ja novērojamas parastās grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmes, tādas kā zaudējumu pieaugums, atveseļošanas samazināšanās, gatavās produkcijas krājumu pieaugšana, jaudas pārpalikums, naudas plūsmas samazināšanās, parāda pieaugums, procentu likmju celšanās un krītoša vai nulles neto aktīvu vērtība”. Šajā ziņā atbilstīgi Vispārējās tiesas judikatūrai “negatīva pamatkapitāla esamība (..) var tikt uzskatīta par būtisku norādi uz to, ka uzņēmums ir nonācis finanšu grūtību situācijā” (23).

| (133) | 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunktā atspoguļots pieņēmums, ka uzņēmums, kas zaudējis milzīgu daļu sava statūtkapitāla, nespēs apturēt zaudējumus, kuri īstermiņā vai vidējā termiņā gandrīz noteikti novedīs to līdz nespējai turpināt darbību. Komisija uzskata, ka šis pieņēmums a fortiori attiecas uz uzņēmumu, kas zaudējis visu statūtkapitālu un kuram ir negatīvs pašu kapitāls (24). |
| --- | --- |

(133)

2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunktā atspoguļots pieņēmums, ka uzņēmums, kas zaudējis milzīgu daļu sava statūtkapitāla, nespēs apturēt zaudējumus, kuri īstermiņā vai vidējā termiņā gandrīz noteikti novedīs to līdz nespējai turpināt darbību. Komisija uzskata, ka šis pieņēmums a fortiori attiecas uz uzņēmumu, kas zaudējis visu statūtkapitālu un kuram ir negatīvs pašu kapitāls (24).

| (134) | Kā norādīts 8. tabulā, Cyprus Airways no 2011. gada bija negatīvs pašu kapitāls. Turklāt pašu kapitāla apmērs samazinājās jau 2009. un 2010. gadā, un tas bija ievērojami mazāks par statūtkapitālu. Attiecībā uz 11. punktu 8. tabulā redzams, ka Cyprus Airways samazinājās apgrozījums un pieauga zaudējumi jau no 2009. gada. Apgrozījums 2009. gadā bija par gandrīz 21 % mazāks nekā 2008. gadā, un Uzņēmums cieta zaudējumus (EBT) EUR 3,2 miljonu apmērā. Šī tendence turpinājās arī nākamajos gados. |
| --- | --- |

(134)

Kā norādīts 8. tabulā, Cyprus Airways no 2011. gada bija negatīvs pašu kapitāls. Turklāt pašu kapitāla apmērs samazinājās jau 2009. un 2010. gadā, un tas bija ievērojami mazāks par statūtkapitālu. Attiecībā uz 11. punktu 8. tabulā redzams, ka Cyprus Airways samazinājās apgrozījums un pieauga zaudējumi jau no 2009. gada. Apgrozījums 2009. gadā bija par gandrīz 21 % mazāks nekā 2008. gadā, un Uzņēmums cieta zaudējumus (EBT) EUR 3,2 miljonu apmērā. Šī tendence turpinājās arī nākamajos gados.

| (135) | Ņemot vērā iepriekš minēto un Kipras iestāžu iesniegto informāciju (sk. iepriekš 68. apsvērumu), Komisija secina, ka Cyprus Airways ir bijis grūtībās nonācis uzņēmums no 2009. gada – daļēji saskaņā ar 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punktu (īpaši no 2011. gada) un pilnīgi noteikti saskaņā ar to 11. punktu. |
| --- | --- |

(135)

Ņemot vērā iepriekš minēto un Kipras iestāžu iesniegto informāciju (sk. iepriekš 68. apsvērumu), Komisija secina, ka Cyprus Airways ir bijis grūtībās nonācis uzņēmums no 2009. gada – daļēji saskaņā ar 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punktu (īpaši no 2011. gada) un pilnīgi noteikti saskaņā ar to 11. punktu.

| (136) | Atbilstīgi 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 33. punktam “uzņēmumam jābūt grūtībās nonākušam uzņēmumam šo pamatnostādņu nozīmē”. Tādējādi šis nosacījums ir izpildīts. |
| --- | --- |

(136)

Atbilstīgi 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 33. punktam “uzņēmumam jābūt grūtībās nonākušam uzņēmumam šo pamatnostādņu nozīmē”. Tādējādi šis nosacījums ir izpildīts.

5.3.2.   2013. gada pārstrukturēšanas plāna īstenošanas ilgums – ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

| (137) | Saskaņā ar 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 35.–37. punktu “35. Pārstrukturēšanas plānam, kurš īstenojams pēc iespējas īsā laika posmā, pieņemamā termiņā jāatjauno uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja, pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem attiecībā uz turpmākiem darbības apstākļiem. Tādēļ pārstrukturēšanas atbalstam jābūt saistītam ar stabilu pārstrukturēšanas plānu, par ko uzņemas saistības attiecīgā dalībvalsts. Sīki izstrādāts plāns jāiesniedz Komisijai un tajā jo īpaši jāietver tirgus pētījumi. Dzīvotspējas uzlabošanai jābūt galvenokārt sakarā ar iekšējiem pasākumiem, kas ietverti pārstrukturēšanas plānā; tā var balstīties uz ārējiem faktoriem, piemēram, cenu un pieprasījuma svārstībām, pār ko uzņēmumam nav lielas ietekmes, bet tikai tad, ja izdarītās tirgus prognozes ir vispārpieņemtas. Pārstrukturēšanai jāietver tādu darbību pārtraukšana, kas pat pēc pārstrukturēšanas joprojām turpinātu strukturāli radīt zaudējumus”. |
| --- | --- |

(137)

Saskaņā ar 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 35.–37. punktu “35. Pārstrukturēšanas plānam, kurš īstenojams pēc iespējas īsā laika posmā, pieņemamā termiņā jāatjauno uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja, pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem attiecībā uz turpmākiem darbības apstākļiem. Tādēļ pārstrukturēšanas atbalstam jābūt saistītam ar stabilu pārstrukturēšanas plānu, par ko uzņemas saistības attiecīgā dalībvalsts. Sīki izstrādāts plāns jāiesniedz Komisijai un tajā jo īpaši jāietver tirgus pētījumi. Dzīvotspējas uzlabošanai jābūt galvenokārt sakarā ar iekšējiem pasākumiem, kas ietverti pārstrukturēšanas plānā; tā var balstīties uz ārējiem faktoriem, piemēram, cenu un pieprasījuma svārstībām, pār ko uzņēmumam nav lielas ietekmes, bet tikai tad, ja izdarītās tirgus prognozes ir vispārpieņemtas. Pārstrukturēšanai jāietver tādu darbību pārtraukšana, kas pat pēc pārstrukturēšanas joprojām turpinātu strukturāli radīt zaudējumus”.

| (138) | “36. Pārstrukturēšanas plānā jāapraksta apstākļi, kas izraisījuši uzņēmuma problēmas, tādējādi ļaujot novērtēt, vai ieteiktie pasākumi ir piemēroti. Tajā inter alia jāņem vērā pašreizējais stāvoklis un nākotnes prognozes attiecībā uz piedāvājumu un pieprasījumu attiecīgā produkta tirgū, norādot labāko notikumu attīstību, sliktāko notikumu attīstību un vidēja termiņa prognozes, kā arī uzņēmumam specifiskās stiprās un vājās puses. Plānam jāļauj uzņēmumam pāriet uz jaunu struktūru, kas nodrošina tam iespējamu ilgtermiņa dzīvotspēju un ļauj tam nostāties pašam uz savām kājām.” |
| --- | --- |

(138)

“36. Pārstrukturēšanas plānā jāapraksta apstākļi, kas izraisījuši uzņēmuma problēmas, tādējādi ļaujot novērtēt, vai ieteiktie pasākumi ir piemēroti. Tajā inter alia jāņem vērā pašreizējais stāvoklis un nākotnes prognozes attiecībā uz piedāvājumu un pieprasījumu attiecīgā produkta tirgū, norādot labāko notikumu attīstību, sliktāko notikumu attīstību un vidēja termiņa prognozes, kā arī uzņēmumam specifiskās stiprās un vājās puses. Plānam jāļauj uzņēmumam pāriet uz jaunu struktūru, kas nodrošina tam iespējamu ilgtermiņa dzīvotspēju un ļauj tam nostāties pašam uz savām kājām.”

| (139) | “37. Plānā jāparedz tāds pavērsiens, kas pēc pārstrukturēšanas ļaus uzņēmumam segt visas tā izmaksas, ietverot nolietojuma un finansiālās izmaksas. Paredzamajai kapitāla peļņai jābūt pietiekamai, lai ļautu pārstrukturētajam uzņēmumam konkurēt tirgū pašam saviem spēkiem. Ja uzņēmuma grūtības saistās ar trūkumiem tās vadības sistēmā, jāievieš pienācīgi pielāgojumi.” |
| --- | --- |

(139)

“37. Plānā jāparedz tāds pavērsiens, kas pēc pārstrukturēšanas ļaus uzņēmumam segt visas tā izmaksas, ietverot nolietojuma un finansiālās izmaksas. Paredzamajai kapitāla peļņai jābūt pietiekamai, lai ļautu pārstrukturētajam uzņēmumam konkurēt tirgū pašam saviem spēkiem. Ja uzņēmuma grūtības saistās ar trūkumiem tās vadības sistēmā, jāievieš pienācīgi pielāgojumi.”

| (140) | Par plāna īstenošanas ilgumu jānorāda, ka paziņotais pārstrukturēšanas plāns attiecas uz laikposmu no pirmā aktīva pārdošanas darījuma, ko 2012. gada aprīlī veica, lai nodrošinātu Uzņēmuma pašu ieguldījumu tā pārstrukturēšanas izmaksu segšanā, līdz 2017. gada beigām un tajā paredzēts atjaunot Cyprus Airways rentabilitāti no 2014. finanšu gada. Tādējādi saskaņā ar paziņojumu pārstrukturēšanas periods ir pieci gadi un seši mēneši. |
| --- | --- |

(140)

Par plāna īstenošanas ilgumu jānorāda, ka paziņotais pārstrukturēšanas plāns attiecas uz laikposmu no pirmā aktīva pārdošanas darījuma, ko 2012. gada aprīlī veica, lai nodrošinātu Uzņēmuma pašu ieguldījumu tā pārstrukturēšanas izmaksu segšanā, līdz 2017. gada beigām un tajā paredzēts atjaunot Cyprus Airways rentabilitāti no 2014. finanšu gada. Tādējādi saskaņā ar paziņojumu pārstrukturēšanas periods ir pieci gadi un seši mēneši.

| (141) | Komisija ievēroja, ka šis laikposms ir ilgāks par Komisijas apstiprinātajiem citu aviosabiedrību pārstrukturēšanas periodiem, kuru parastais ilgums ir pieci gadi (25). |
| --- | --- |

(141)

Komisija ievēroja, ka šis laikposms ir ilgāks par Komisijas apstiprinātajiem citu aviosabiedrību pārstrukturēšanas periodiem, kuru parastais ilgums ir pieci gadi (25).

| (142) | Komisija arī ievēroja, ka 5. pasākums tika īstenots pirms 2010. un 2011. gada. Tā kā 5. pasākumu piešķīra laikā, kad Uzņēmums jau bija nonācis finanšu grūtībās, uz to neattiecās VGAR darbības joma. Tas nozīmē, ka pasākums bija vai nu nesaderīgs mācību atbalsts, vai arī būtu uzskatāms par pārstrukturēšanas atbalstu, kura saderība būtu attiecīgi jāizvērtē. Ja pasākumu uzskatītu par pārstrukturēšanas atbalstu, galīgais pārstrukturēšanas perioda ilgums būtu aptuveni septiņi gadi (un pasākumam arī vajadzētu būtu iekļautam paziņotajā pārstrukturēšanas plānā). |
| --- | --- |

(142)

Komisija arī ievēroja, ka 5. pasākums tika īstenots pirms 2010. un 2011. gada. Tā kā 5. pasākumu piešķīra laikā, kad Uzņēmums jau bija nonācis finanšu grūtībās, uz to neattiecās VGAR darbības joma. Tas nozīmē, ka pasākums bija vai nu nesaderīgs mācību atbalsts, vai arī būtu uzskatāms par pārstrukturēšanas atbalstu, kura saderība būtu attiecīgi jāizvērtē. Ja pasākumu uzskatītu par pārstrukturēšanas atbalstu, galīgais pārstrukturēšanas perioda ilgums būtu aptuveni septiņi gadi (un pasākumam arī vajadzētu būtu iekļautam paziņotajā pārstrukturēšanas plānā).

| (143) | Pamatotos gadījumos Komisija var akceptēt ilgāku pārstrukturēšanas periodu. Tomēr šajā gadījumā Kipras iestādēm neizdevās pamatot, kāpēc Cyprus Airways pārstrukturēšanas pabeigšanai vajadzētu vairāk nekā piecus gadus. Patiešām, Komisija ievēroja, ka iepriekš 72. apsvērumā Kipras iestāžu aprakstīto laiku, kas “zaudēts” ar valsts iekšējo lēmumu pieņemšanas procesu saistītas kavēšanās dēļ (26), iestādes varēja kontrolēt. Turklāt pretēji citiem gadījumiem Cyprus Airways 2013. gada pārstrukturēšanas plānā nav norādīti nekādi īpaši apstākļi, ko Komisija agrāk būtu akceptējusi Kipras iestāžu minētajos lēmumos un kuru dēļ Komisija varētu secināt, ka šajā lietā ir pieļaujams ilgāks pārstrukturēšanas periods. Šādi apstākļi varētu būt, piemēram, ļoti liels jaudas samazinājums vai sevišķi maza tirgus daļa (27). |
| --- | --- |

(143)

Pamatotos gadījumos Komisija var akceptēt ilgāku pārstrukturēšanas periodu. Tomēr šajā gadījumā Kipras iestādēm neizdevās pamatot, kāpēc Cyprus Airways pārstrukturēšanas pabeigšanai vajadzētu vairāk nekā piecus gadus. Patiešām, Komisija ievēroja, ka iepriekš 72. apsvērumā Kipras iestāžu aprakstīto laiku, kas “zaudēts” ar valsts iekšējo lēmumu pieņemšanas procesu saistītas kavēšanās dēļ (26), iestādes varēja kontrolēt. Turklāt pretēji citiem gadījumiem Cyprus Airways 2013. gada pārstrukturēšanas plānā nav norādīti nekādi īpaši apstākļi, ko Komisija agrāk būtu akceptējusi Kipras iestāžu minētajos lēmumos un kuru dēļ Komisija varētu secināt, ka šajā lietā ir pieļaujams ilgāks pārstrukturēšanas periods. Šādi apstākļi varētu būt, piemēram, ļoti liels jaudas samazinājums vai sevišķi maza tirgus daļa (27).

| (144) | Tāpēc Komisija nepiekrīt, ka Cyprus Airways gadījumā pieci gadi un seši mēneši (un vēl jo vairāk septiņi gadi) ir pamatots pārstrukturēšanas periods. |
| --- | --- |

(144)

Tāpēc Komisija nepiekrīt, ka Cyprus Airways gadījumā pieci gadi un seši mēneši (un vēl jo vairāk septiņi gadi) ir pamatots pārstrukturēšanas periods.

| (145) | Saistībā ar 2013. gada pārstrukturēšanas plāna saturu Komisija ievēroja, ka Kipras iestādes nepietiekami reaģēja uz Komisijas 2014. gada 4. februāra lēmumā paustajām šaubām. |
| --- | --- |

(145)

Saistībā ar 2013. gada pārstrukturēšanas plāna saturu Komisija ievēroja, ka Kipras iestādes nepietiekami reaģēja uz Komisijas 2014. gada 4. februāra lēmumā paustajām šaubām.

| (146) | Konkrētāk, Kipras iestādes apgalvoja, ka plānā tika ņemta vērā uzturētā tīkla rezultativitāte un iespējamais pasažieru pieprasījuma kritums un ka nepastāvēja nelabvēlīgu degvielas cenas un EUR/USD maiņas kursa izmaiņu risks, ņemot vērā to nesenās svārstības. Iestādes arī uzstāja, ka prognozētā Uzņēmuma finansiālā situācija bija apmierinoša, salīdzinot ar tā vājajiem iepriekšējiem rezultātiem. Tās norādīja uz 2013. gada pārstrukturēšanas plāna elementiem, kas īstenoti veiksmīgāk nekā gaidīts, piemēram, Larnaca lidostas lidlauka pakalpojumu maksu pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(146)

Konkrētāk, Kipras iestādes apgalvoja, ka plānā tika ņemta vērā uzturētā tīkla rezultativitāte un iespējamais pasažieru pieprasījuma kritums un ka nepastāvēja nelabvēlīgu degvielas cenas un EUR/USD maiņas kursa izmaiņu risks, ņemot vērā to nesenās svārstības. Iestādes arī uzstāja, ka prognozētā Uzņēmuma finansiālā situācija bija apmierinoša, salīdzinot ar tā vājajiem iepriekšējiem rezultātiem. Tās norādīja uz 2013. gada pārstrukturēšanas plāna elementiem, kas īstenoti veiksmīgāk nekā gaidīts, piemēram, Larnaca lidostas lidlauka pakalpojumu maksu pārskatīšanu.

| (147) | Tomēr Komisija 2014. gada 4. februāra lēmumā pauda šaubas, jo tai bija pamats uzskatīt, ka vairāki 2013. gada pārstrukturēšanas plānā paustie pieņēmumi nebija pietiekami piesardzīgi, ņemot vērā tās pieredzi saistībā ar citiem aviosabiedrību nozarē īstenotajiem pārstrukturēšanas plāniem, konkurences apstākļus tirgū, kā arī vispārīgo principu, ka uzticamā pārstrukturēšanas plānā jāņem vērā arī nelabvēlīgu apstākļu reāla iespējamība. |
| --- | --- |

(147)

Tomēr Komisija 2014. gada 4. februāra lēmumā pauda šaubas, jo tai bija pamats uzskatīt, ka vairāki 2013. gada pārstrukturēšanas plānā paustie pieņēmumi nebija pietiekami piesardzīgi, ņemot vērā tās pieredzi saistībā ar citiem aviosabiedrību nozarē īstenotajiem pārstrukturēšanas plāniem, konkurences apstākļus tirgū, kā arī vispārīgo principu, ka uzticamā pārstrukturēšanas plānā jāņem vērā arī nelabvēlīgu apstākļu reāla iespējamība.

| (148) | Saistībā ar to Komisija norāda, ka Cyprus Airways izteiktie pieņēmumi nav vispārīgi pamatoti vai pierādīti ar datiem par tirgus perspektīvām. Patiesībā Uzņēmuma konkurenti šos pieņēmumus apstrīdēja, īpaši saistībā ar iespējamo spiedienu no konkurentu puses, kas varētu rasties paredzētajos rentablajos maršrutos, degvielas ietaupījumiem un plānotajiem ieņēmumiem no cenas palielināšanas. |
| --- | --- |

(148)

Saistībā ar to Komisija norāda, ka Cyprus Airways izteiktie pieņēmumi nav vispārīgi pamatoti vai pierādīti ar datiem par tirgus perspektīvām. Patiesībā Uzņēmuma konkurenti šos pieņēmumus apstrīdēja, īpaši saistībā ar iespējamo spiedienu no konkurentu puses, kas varētu rasties paredzētajos rentablajos maršrutos, degvielas ietaupījumiem un plānotajiem ieņēmumiem no cenas palielināšanas.

| (149) | Komisija norāda, ka 2013. gada pārstrukturēšanas plānā paredzētajā bāzes scenārijā prognozēta pozitīva Uzņēmuma EBIT, t. i., EUR 0,4 miljoni, jau 2014. gadā un tā pieaugums turpmākajos gados. Tomēr Komisija ievēroja, ka plānā pieņemts, ka visā pārstrukturēšanas periodā netiks uzkrāti vai maksāti procenti par parādiem trešām personām – pārstrukturēšanas plānā tikai norādīts, ka tādējādi būs jāpārskata trešo personu aizdevumu atmaksas grafiks, un nav sniegta informācija par to, kā to izdarīs. Plānā prognozēts, ka tirdzniecības rādītāji un citas maksājumu saistības (izņemot Hellenic Bank aizdevumu) 2013.–2018. gada bilancē saglabāsies EUR 27,9 miljonu līmenī. Tādējādi trešo personu aizdevuma summa ir ļoti liela un tā nepārstrukturēšana var nopietni ietekmēt finanšu prognozes. |
| --- | --- |

(149)

Komisija norāda, ka 2013. gada pārstrukturēšanas plānā paredzētajā bāzes scenārijā prognozēta pozitīva Uzņēmuma EBIT, t. i., EUR 0,4 miljoni, jau 2014. gadā un tā pieaugums turpmākajos gados. Tomēr Komisija ievēroja, ka plānā pieņemts, ka visā pārstrukturēšanas periodā netiks uzkrāti vai maksāti procenti par parādiem trešām personām – pārstrukturēšanas plānā tikai norādīts, ka tādējādi būs jāpārskata trešo personu aizdevumu atmaksas grafiks, un nav sniegta informācija par to, kā to izdarīs. Plānā prognozēts, ka tirdzniecības rādītāji un citas maksājumu saistības (izņemot Hellenic Bank aizdevumu) 2013.–2018. gada bilancē saglabāsies EUR 27,9 miljonu līmenī. Tādējādi trešo personu aizdevuma summa ir ļoti liela un tā nepārstrukturēšana var nopietni ietekmēt finanšu prognozes.

| (150) | Komisija atkārto argumentu, ko tā pauda 2014. gada 4. februāra lēmumā, proti, pārstrukturēšanas perioda beigās Cyprus Airways būtu uzņēmums ar negatīvu kopējo rezervju apmēru un bez kapitāla rezervēm. Šādu uzņēmumu nevar uzskatīt par dzīvotspējīgu, jo tam nebūs pilnīgi nekādu drošības rezervju. |
| --- | --- |

(150)

Komisija atkārto argumentu, ko tā pauda 2014. gada 4. februāra lēmumā, proti, pārstrukturēšanas perioda beigās Cyprus Airways būtu uzņēmums ar negatīvu kopējo rezervju apmēru un bez kapitāla rezervēm. Šādu uzņēmumu nevar uzskatīt par dzīvotspējīgu, jo tam nebūs pilnīgi nekādu drošības rezervju.

| (151) | Komisija arī norāda, ka 2013. gada pārstrukturēšanas plānā ierosinātie pasākumi nešķiet piemērota reakcija uz paziņojumā norādītajiem apstākļiem, kas izraisīja Uzņēmuma grūtības. Konkrētāk, plānā ir paredzēts saglabāt trīs nerentablus maršrutus uz Grieķiju un divus uz Tuvajiem Austrumiem, lai gan abi konkrētie tirgi veicināja Uzņēmuma grūtības. Tajā arī plānots saglabāt vismaz četrus maršrutus, kuros pastāv tieša konkurence ar zemo izmaksu aviosabiedrībām, un palielināt cenas. Visbeidzot, tajā saglabāts vismaz viens maršruts, ko ievērojami ietekmē Turcijas pārlidošanas aizliegums. |
| --- | --- |

(151)

Komisija arī norāda, ka 2013. gada pārstrukturēšanas plānā ierosinātie pasākumi nešķiet piemērota reakcija uz paziņojumā norādītajiem apstākļiem, kas izraisīja Uzņēmuma grūtības. Konkrētāk, plānā ir paredzēts saglabāt trīs nerentablus maršrutus uz Grieķiju un divus uz Tuvajiem Austrumiem, lai gan abi konkrētie tirgi veicināja Uzņēmuma grūtības. Tajā arī plānots saglabāt vismaz četrus maršrutus, kuros pastāv tieša konkurence ar zemo izmaksu aviosabiedrībām, un palielināt cenas. Visbeidzot, tajā saglabāts vismaz viens maršruts, ko ievērojami ietekmē Turcijas pārlidošanas aizliegums.

| (152) | Turklāt 2013. gada pārstrukturēšanas plānā nav konkrēti novērtētas attiecīgo tirgu turpmākā piedāvājuma un pieprasījuma prognozes – ir tikai atzīts, ka atsevišķos saglabājamos maršrutos pastāv konkurences spiediena risks. |
| --- | --- |

(152)

Turklāt 2013. gada pārstrukturēšanas plānā nav konkrēti novērtētas attiecīgo tirgu turpmākā piedāvājuma un pieprasījuma prognozes – ir tikai atzīts, ka atsevišķos saglabājamos maršrutos pastāv konkurences spiediena risks.

| (153) | Komisija arī norāda, ka negatīvajā scenārijā nav pietiekami ņemtas vērā Uzņēmuma vājās puses un attiecīgajos tirgos pastāvošie riski, no kuriem daži ir noteikti arī pārstrukturēšanas plānā. Šīs vājās puses un riski ir, piemēram, konkurentu spiediens, bāzes scenārija finanšu prognožu galveno parametru novirze (piemēram, mazāki vidējie vienības ieņēmumi par vienu pasažieri (peļņa), degvielas cenu un USD/EUR maiņas kursa izmaiņas, pieprasījuma kritums) un svarīgāko tirgu ekonomiskais stāvoklis. |
| --- | --- |

(153)

Komisija arī norāda, ka negatīvajā scenārijā nav pietiekami ņemtas vērā Uzņēmuma vājās puses un attiecīgajos tirgos pastāvošie riski, no kuriem daži ir noteikti arī pārstrukturēšanas plānā. Šīs vājās puses un riski ir, piemēram, konkurentu spiediens, bāzes scenārija finanšu prognožu galveno parametru novirze (piemēram, mazāki vidējie vienības ieņēmumi par vienu pasažieri (peļņa), degvielas cenu un USD/EUR maiņas kursa izmaiņas, pieprasījuma kritums) un svarīgāko tirgu ekonomiskais stāvoklis.

| (154) | Patiesībā negatīvajā scenārijā ir atspoguļots ieņēmumu kritums tikai par 1 % un prognozēts, ka pozitīvā EBIT būs tikai EUR 0,3 miljoni, ko panāks 2016. un 2017. gadā. Tomēr, ja kāds no 2013. gada pārstrukturēšanas plānā atzītajiem papildu riskiem īstenotos, piemēram, naftas cenas pieaugums par 1 % vai par 1 % mainītos EUR/USD maiņas kurss, ar to būtu pietiekami, lai nevarētu gūt prognozēto peļņu (sk. iepriekš 51. apsvērumu). Šos riskus vēl vairāk pastiprina tas, ka Cyprus Airways nav vajadzīgā nodrošinājuma, lai ierobežotu riskus, ko rada iespējamais degvielas cenu kāpums vai valūtu maiņas kursa izmaiņas. Turklāt Komisija ievēroja, ka iepriekš izskatītajās aviosabiedrību lietās negatīvā scenārija izstrādē parasti bija ņemtas vērā daudz lielākas bāzes parametru nobīdes (28). Jānorāda arī tas, ka tika ignorēts ievērojama konkurences pieauguma risks, īpaši Telavivas un Maskavas maršrutos, kas ir Cyprus Airways ceturtais un piektais svarīgākais maršruts pasažieru skaita ziņā, lai gan šis faktors bija skaidri norādīts 2013. gada pārstrukturēšanas plānā. Plānā bija jāņem vērā arī iespējama Grieķijas un Kipras recesijas ieilgšana. |
| --- | --- |

(154)

Patiesībā negatīvajā scenārijā ir atspoguļots ieņēmumu kritums tikai par 1 % un prognozēts, ka pozitīvā EBIT būs tikai EUR 0,3 miljoni, ko panāks 2016. un 2017. gadā. Tomēr, ja kāds no 2013. gada pārstrukturēšanas plānā atzītajiem papildu riskiem īstenotos, piemēram, naftas cenas pieaugums par 1 % vai par 1 % mainītos EUR/USD maiņas kurss, ar to būtu pietiekami, lai nevarētu gūt prognozēto peļņu (sk. iepriekš 51. apsvērumu). Šos riskus vēl vairāk pastiprina tas, ka Cyprus Airways nav vajadzīgā nodrošinājuma, lai ierobežotu riskus, ko rada iespējamais degvielas cenu kāpums vai valūtu maiņas kursa izmaiņas. Turklāt Komisija ievēroja, ka iepriekš izskatītajās aviosabiedrību lietās negatīvā scenārija izstrādē parasti bija ņemtas vērā daudz lielākas bāzes parametru nobīdes (28). Jānorāda arī tas, ka tika ignorēts ievērojama konkurences pieauguma risks, īpaši Telavivas un Maskavas maršrutos, kas ir Cyprus Airways ceturtais un piektais svarīgākais maršruts pasažieru skaita ziņā, lai gan šis faktors bija skaidri norādīts 2013. gada pārstrukturēšanas plānā. Plānā bija jāņem vērā arī iespējama Grieķijas un Kipras recesijas ieilgšana.

| (155) | Tāpēc Komisija secina, ka 2013. gada pārstrukturēšanas plānā nav pietiekami ņemti vērā apstākļi, kas izraisīja Cyprus Airways grūtības, kā arī tirgus turpmākās prognozes un tajā nav paredzēts ticams negatīvais scenārijs. |
| --- | --- |

(155)

Tāpēc Komisija secina, ka 2013. gada pārstrukturēšanas plānā nav pietiekami ņemti vērā apstākļi, kas izraisīja Cyprus Airways grūtības, kā arī tirgus turpmākās prognozes un tajā nav paredzēts ticams negatīvais scenārijs.

| (156) | Visbeidzot, Komisija norāda, ka 2013. gada pārstrukturēšanas plānā nav risinātas būtiskās ar Cyprus Airways uzņēmējdarbības modeli saistītās problēmas, kas varētu būt veicinājušas tā grūtības. Uzņēmuma pārstrukturēšanas pamatā ir pašreizējais uzņēmējdarbības modelis un tā tradicionālā darbība kā pilna apjoma pakalpojumu aviosabiedrībai, kas biļešu pārdošanai galvenokārt izmanto starpniekus, taču konkurē ar zemo izmaksu aviosabiedrībām vai pilna apjoma pakalpojumu aviosabiedrībām, kurām ir plašāks tīkls un kuras lielākoties tieši pārdod biļetes tiešsaistē. |
| --- | --- |

(156)

Visbeidzot, Komisija norāda, ka 2013. gada pārstrukturēšanas plānā nav risinātas būtiskās ar Cyprus Airways uzņēmējdarbības modeli saistītās problēmas, kas varētu būt veicinājušas tā grūtības. Uzņēmuma pārstrukturēšanas pamatā ir pašreizējais uzņēmējdarbības modelis un tā tradicionālā darbība kā pilna apjoma pakalpojumu aviosabiedrībai, kas biļešu pārdošanai galvenokārt izmanto starpniekus, taču konkurē ar zemo izmaksu aviosabiedrībām vai pilna apjoma pakalpojumu aviosabiedrībām, kurām ir plašāks tīkls un kuras lielākoties tieši pārdod biļetes tiešsaistē.

| (157) | Tāpēc Komisija secina, ka 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 35.–37. punkts nav izpildīts, jo i) 2013. pārstrukturēšanas plāna īstenošanas periods ir nepamatoti ilgs; ii) plānā nav paredzēta Uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana saprātīgā laikposmā (pieņemamā termiņā) un tas nav pamatots ar reāliem pieņēmumiem; kā arī iii) plānā nav ņemta vērā situācija tirgū un pietiekami mainīgi apstākļi. |
| --- | --- |

(157)

Tāpēc Komisija secina, ka 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 35.–37. punkts nav izpildīts, jo i) 2013. pārstrukturēšanas plāna īstenošanas periods ir nepamatoti ilgs; ii) plānā nav paredzēta Uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana saprātīgā laikposmā (pieņemamā termiņā) un tas nav pamatots ar reāliem pieņēmumiem; kā arī iii) plānā nav ņemta vērā situācija tirgū un pietiekami mainīgi apstākļi.

5.3.3.   Pārmērīgu konkurences kropļojumu novēršana

| (158) | Saskaņā ar 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38.–42. punktu uzņēmumam, kas saņem pārstrukturēšanas atbalstu, jāīsteno pasākumi, ar ko kompensēt valsts atbalsta izraisītos konkurences kropļojumus. Šie pasākumi var būt, piemēram, aktīvu nodalīšana, jaudas vai tirgus daļas samazināšana un piekļuves šķēršļu samazināšana attiecīgajos tirgos, un tiem jāattiecas uz maršrutiem vai produktiem, kas nerada zaudējumus. |
| --- | --- |

(158)

Saskaņā ar 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38.–42. punktu uzņēmumam, kas saņem pārstrukturēšanas atbalstu, jāīsteno pasākumi, ar ko kompensēt valsts atbalsta izraisītos konkurences kropļojumus. Šie pasākumi var būt, piemēram, aktīvu nodalīšana, jaudas vai tirgus daļas samazināšana un piekļuves šķēršļu samazināšana attiecīgajos tirgos, un tiem jāattiecas uz maršrutiem vai produktiem, kas nerada zaudējumus.

| (159) | Kipras iestādes ir ierosinājušas kompensācijas pasākumus, tostarp rentablo maršrutu slēgšanu vai to jaudas samazināšanu, divu LHR laika nišu pārdošanu, kā arī flotes un ASK samazināšanu. |
| --- | --- |

(159)

Kipras iestādes ir ierosinājušas kompensācijas pasākumus, tostarp rentablo maršrutu slēgšanu vai to jaudas samazināšanu, divu LHR laika nišu pārdošanu, kā arī flotes un ASK samazināšanu.

| (160) | Komisija norāda, ka LHR – pilnīgi koordinētas lidostas (29) – laika nišu pārdošanu var uzskatīt par pietiekamu konkurentu piekļuves šķēršļu samazināšanu, īpaši ņemot vērā to, ka Cyprus Airways pilnīgi pārtrauktu darbību šajā lidostā. Arī apjomīgā flotes samazināšana ir uzskatāma par būtisku jaudas samazināšanu. |
| --- | --- |

(160)

Komisija norāda, ka LHR – pilnīgi koordinētas lidostas (29) – laika nišu pārdošanu var uzskatīt par pietiekamu konkurentu piekļuves šķēršļu samazināšanu, īpaši ņemot vērā to, ka Cyprus Airways pilnīgi pārtrauktu darbību šajā lidostā. Arī apjomīgā flotes samazināšana ir uzskatāma par būtisku jaudas samazināšanu.

| (161) | Par kompensācijas pasākumiem, kas saistīti ar maršrutiem, jānorāda, ka Komisija par kompensācijas pasākumiem ir pastāvīgi atzinusi rentablu maršrutu (t. i., tādu maršrutu, kas nodrošina pozitīvu bruto ieguldījumu, ņemot vērā mainīgās izmaksas) slēgšanu vai to jaudas samazināšanu (30). |
| --- | --- |

(161)

Par kompensācijas pasākumiem, kas saistīti ar maršrutiem, jānorāda, ka Komisija par kompensācijas pasākumiem ir pastāvīgi atzinusi rentablu maršrutu (t. i., tādu maršrutu, kas nodrošina pozitīvu bruto ieguldījumu, ņemot vērā mainīgās izmaksas) slēgšanu vai to jaudas samazināšanu (30).

| (162) | Tomēr Komisija ievēroja, ka maršruta LCA–ATH, kurā Kipras iestādes ierosināja Cyprus Airways jaudas samazināšanu kompensācijas pasākumu nolūkā, bruto ieguldījums bija negatīvs un Kipras iestādes neiesniedza pierādījumus, ar ko pamatot apgalvojumu par to, ka kompensācijas pasākumam paredzētā maršruta daļa (samazināt lidojumu biežumu par četriem lidojumiem nedēļā) neradīja zaudējumus. |
| --- | --- |

(162)

Tomēr Komisija ievēroja, ka maršruta LCA–ATH, kurā Kipras iestādes ierosināja Cyprus Airways jaudas samazināšanu kompensācijas pasākumu nolūkā, bruto ieguldījums bija negatīvs un Kipras iestādes neiesniedza pierādījumus, ar ko pamatot apgalvojumu par to, ka kompensācijas pasākumam paredzētā maršruta daļa (samazināt lidojumu biežumu par četriem lidojumiem nedēļā) neradīja zaudējumus.

| (163) | Taču Komisija norāda, ka ierosinājums samazināt ASK par 24 %, salīdzinot ar 2012. gada jaudu, ir lielāks nekā citu aviosabiedrību pārstrukturēšanas plānos piedāvātais ASK samazinājums (31). Tas nozīmē, ka arī tad, ja maršruta LCA–ATH (tikai 0,84 % no kopējā ASK) jaudas samazināšanu neņemtu vērā, ASK samazinājums tāpat būtu pietiekami liels. |
| --- | --- |

(163)

Taču Komisija norāda, ka ierosinājums samazināt ASK par 24 %, salīdzinot ar 2012. gada jaudu, ir lielāks nekā citu aviosabiedrību pārstrukturēšanas plānos piedāvātais ASK samazinājums (31). Tas nozīmē, ka arī tad, ja maršruta LCA–ATH (tikai 0,84 % no kopējā ASK) jaudas samazināšanu neņemtu vērā, ASK samazinājums tāpat būtu pietiekami liels.

| (164) | Tāpēc Komisija secina, ka 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38.–42. punkts ir izpildīts. |
| --- | --- |

(164)

Tāpēc Komisija secina, ka 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38.–42. punkts ir izpildīts.

5.3.4.   Līdz minimumam ierobežots atbalsts: reāls ieguldījums bez atbalsta

| (165) | Atbilstīgi 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43.–45. punktam pārstrukturēšanas atbalsta saņēmējiem ir jādod ievērojams ieguldījums 2013. gada pārstrukturēšanas plāna īstenošanā no saviem pašu resursiem un lielu uzņēmumu, kā Cyprus Airways, gadījumā šā ieguldījuma apmēram jābūt vismaz 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām, izņemot ārkārtas apstākļos un īpašās grūtībās. Šim ieguldījumam jābūt reālam, t. i., faktiskam, neņemot vērā visus nākotnē gaidāmus ienākumus, piemēram, naudas plūsmas. |
| --- | --- |

(165)

Atbilstīgi 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43.–45. punktam pārstrukturēšanas atbalsta saņēmējiem ir jādod ievērojams ieguldījums 2013. gada pārstrukturēšanas plāna īstenošanā no saviem pašu resursiem un lielu uzņēmumu, kā Cyprus Airways, gadījumā šā ieguldījuma apmēram jābūt vismaz 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām, izņemot ārkārtas apstākļos un īpašās grūtībās. Šim ieguldījumam jābūt reālam, t. i., faktiskam, neņemot vērā visus nākotnē gaidāmus ienākumus, piemēram, naudas plūsmas.

| (166) | Komisija ņem vērā, ka ierosinātā pašu ieguldījuma atjauninātā summa ir EUR 61,57 miljoni. Šī summa ir 41,8 % no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām, t. i., EUR 147,4 miljoniem, un pārstrukturēšanas atbalstu koriģētu atbilstīgi nodrošinātajam pašu ieguldījumam, lai abu summu kopsumma segtu vienīgi pārstrukturēšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(166)

Komisija ņem vērā, ka ierosinātā pašu ieguldījuma atjauninātā summa ir EUR 61,57 miljoni. Šī summa ir 41,8 % no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām, t. i., EUR 147,4 miljoniem, un pārstrukturēšanas atbalstu koriģētu atbilstīgi nodrošinātajam pašu ieguldījumam, lai abu summu kopsumma segtu vienīgi pārstrukturēšanas izmaksas.

| (167) | Komisija ievēroja, ka arī tad, ja Uzņēmums nodrošinātu visu ierosināto pašu ieguldījuma summu, t. i., 41,8 %, tā tomēr būtu mazāka par 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs noteikto robežvērtību (50 %). |
| --- | --- |

(167)

Komisija ievēroja, ka arī tad, ja Uzņēmums nodrošinātu visu ierosināto pašu ieguldījuma summu, t. i., 41,8 %, tā tomēr būtu mazāka par 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs noteikto robežvērtību (50 %).

| (168) | Turklāt, ņemot vērā 79. apsvērumā iekļauto 5. tabulu, Komisija konstatēja, ka ir īstenota tikai EUR 55,67 miljonus vērtu aktīvu pārdošana. Pārējo ierosināto vienumu, piemēram, rezerves daļu un gaisa kuģa Airbus A320, pārdošana nav pabeigta, un to vērtība nav pamatota ar ekspertu sagatavotu novērtējumu. |
| --- | --- |

(168)

Turklāt, ņemot vērā 79. apsvērumā iekļauto 5. tabulu, Komisija konstatēja, ka ir īstenota tikai EUR 55,67 miljonus vērtu aktīvu pārdošana. Pārējo ierosināto vienumu, piemēram, rezerves daļu un gaisa kuģa Airbus A320, pārdošana nav pabeigta, un to vērtība nav pamatota ar ekspertu sagatavotu novērtējumu.

| (169) | Par rezerves daļu pārdošanu jānorāda, ka līdz šim gūtie faktiskie ieņēmumi (EUR 0,86 miljoni) liecina, ka sākotnējie aprēķini, t. i., EUR 2,0 miljoni 2013. gadā un EUR 1,1 miljons 2014. gadā, bija ievērojami pārvērtēti. Tā kā nav iesniegts ekspertu sagatavots novērtējums par atlikušajām pārdodamajām rezerves daļām un nav arī citu pierādījumu, piemēram, līguma, kurā skaidri norādīta pircēja apņemšanās veikt pirkumu, prognozētos turpmākos ieņēmumus no rezerves daļu pārdošanas nevar ņemt vērā kā pietiekami reālu un faktisku pašu ieguldījumu. |
| --- | --- |

(169)

Par rezerves daļu pārdošanu jānorāda, ka līdz šim gūtie faktiskie ieņēmumi (EUR 0,86 miljoni) liecina, ka sākotnējie aprēķini, t. i., EUR 2,0 miljoni 2013. gadā un EUR 1,1 miljons 2014. gadā, bija ievērojami pārvērtēti. Tā kā nav iesniegts ekspertu sagatavots novērtējums par atlikušajām pārdodamajām rezerves daļām un nav arī citu pierādījumu, piemēram, līguma, kurā skaidri norādīta pircēja apņemšanās veikt pirkumu, prognozētos turpmākos ieņēmumus no rezerves daļu pārdošanas nevar ņemt vērā kā pietiekami reālu un faktisku pašu ieguldījumu.

| (170) | Savukārt par Airbus A320, ko Kipras iestādes 2014. gada 11. maijā iesniegtajā informācijā raksturo kā “vecu gaisa kuģi”, jānorāda, ka četri no pieciem 2014. gadā iesniegtajiem piedāvājumiem ir atsaukti un piektā piedāvājuma iesniedzējs nav atbildējis uz Cyprus Airways izteikto pretpiedāvājumu. Tā kā Kipras iestādes nav iesniegušas ekspertu sagatavotu gaisa kuģa novērtējumu, prognozētos EUR 2,5 miljonu ieņēmumus no pārdošanas nevar uzskatīt par pietiekami reālu un faktisku pašu ieguldījumu. |
| --- | --- |

(170)

Savukārt par Airbus A320, ko Kipras iestādes 2014. gada 11. maijā iesniegtajā informācijā raksturo kā “vecu gaisa kuģi”, jānorāda, ka četri no pieciem 2014. gadā iesniegtajiem piedāvājumiem ir atsaukti un piektā piedāvājuma iesniedzējs nav atbildējis uz Cyprus Airways izteikto pretpiedāvājumu. Tā kā Kipras iestādes nav iesniegušas ekspertu sagatavotu gaisa kuģa novērtējumu, prognozētos EUR 2,5 miljonu ieņēmumus no pārdošanas nevar uzskatīt par pietiekami reālu un faktisku pašu ieguldījumu.

| (171) | Turklāt Komisija nepiekrīt Kipras iestāžu apgalvojumam un uzskata, ka īpašuma nodošana Sociālā nodrošinājuma fondam nav uzskatāma par faktisku un reālu pašu ieguldījumu, jo, kā apstiprināja Kipras iestādes un bija redzams Uzņēmuma gada pārskatos, Sociālā nodrošinājuma fondu neatkarīgi no tā juridiskā statusa kontrolē Cyprus Airways, tādējādi tā līdzekļi nonāk Uzņēmuma rīcībā un fonda deficīts ir daļa no pārstrukturēšanas izmaksām (32). Tāpēc, nododot aktīvu Sociālā nodrošinājuma fondam, Cyprus Airways nenodrošina reālu pašu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanā. |
| --- | --- |

(171)

Turklāt Komisija nepiekrīt Kipras iestāžu apgalvojumam un uzskata, ka īpašuma nodošana Sociālā nodrošinājuma fondam nav uzskatāma par faktisku un reālu pašu ieguldījumu, jo, kā apstiprināja Kipras iestādes un bija redzams Uzņēmuma gada pārskatos, Sociālā nodrošinājuma fondu neatkarīgi no tā juridiskā statusa kontrolē Cyprus Airways, tādējādi tā līdzekļi nonāk Uzņēmuma rīcībā un fonda deficīts ir daļa no pārstrukturēšanas izmaksām (32). Tāpēc, nododot aktīvu Sociālā nodrošinājuma fondam, Cyprus Airways nenodrošina reālu pašu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanā.

| (172) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka faktiskais un reālais pašu ieguldījums ir EUR 55,67 miljoni, t. i., 37,8 % no pārstrukturēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(172)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka faktiskais un reālais pašu ieguldījums ir EUR 55,67 miljoni, t. i., 37,8 % no pārstrukturēšanas izmaksām.

| (173) | Kipras iestādes apgalvo, ka pašu ieguldījums īpašu grūtību gadījumā var būt mazāks par 50 %. Konkrētāk, tās uzskata, ka Cyprus Airways gadījumā mazāku pašu ieguldījumu var pamatot ar ekonomikas un finanšu krīzi, kā arī Turcijas gaisa telpas pārlidošanas aizliegumu, kas Uzņēmumam rada papildu slogu. |
| --- | --- |

(173)

Kipras iestādes apgalvo, ka pašu ieguldījums īpašu grūtību gadījumā var būt mazāks par 50 %. Konkrētāk, tās uzskata, ka Cyprus Airways gadījumā mazāku pašu ieguldījumu var pamatot ar ekonomikas un finanšu krīzi, kā arī Turcijas gaisa telpas pārlidošanas aizliegumu, kas Uzņēmumam rada papildu slogu.

| (174) | Komisija ņem vērā Kipras ekonomikas stāvokli un atzīst, ka šādos apstākļos var būt grūti pārdot aktīvus. Tomēr Komisija norāda, ka Cyprus Airways darbojas starptautiskā un likvīdā tirgū, tāpēc potenciālie tā aktīvu, tostarp gaisa kuģa, laika nišu un rezerves daļu, pircēji var būt uzņēmēji no jebkuras pasaules vietas un tādējādi, iespējams, tos neskartu Kipras ekonomiskā situācija, jo tiem būtu vienkāršāka piekļuve finansējumam un tie varētu nodot aktīvus vai tos izmantot ar Kipru nesaistīti. |
| --- | --- |

(174)

Komisija ņem vērā Kipras ekonomikas stāvokli un atzīst, ka šādos apstākļos var būt grūti pārdot aktīvus. Tomēr Komisija norāda, ka Cyprus Airways darbojas starptautiskā un likvīdā tirgū, tāpēc potenciālie tā aktīvu, tostarp gaisa kuģa, laika nišu un rezerves daļu, pircēji var būt uzņēmēji no jebkuras pasaules vietas un tādējādi, iespējams, tos neskartu Kipras ekonomiskā situācija, jo tiem būtu vienkāršāka piekļuve finansējumam un tie varētu nodot aktīvus vai tos izmantot ar Kipru nesaistīti.

| (175) | Turklāt Turcijas pārlidošanas aizliegums ir bijis spēkā vairākus gadus un nav nekādā veidā saistīts ar tādu aviosabiedrību aktīvu pārdošanu, kurus var izmantot citā vietā. Jānorāda arī, ka ievērojamā jaudas samazināšana ir būtiska konkurentiem, savukārt noteikumi par pašu ieguldījumu paredzēti, lai ierobežotu vajadzīgo valsts atbalsta apmēru un pierādītu, ka tirgū pastāv ticība uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai. |
| --- | --- |

(175)

Turklāt Turcijas pārlidošanas aizliegums ir bijis spēkā vairākus gadus un nav nekādā veidā saistīts ar tādu aviosabiedrību aktīvu pārdošanu, kurus var izmantot citā vietā. Jānorāda arī, ka ievērojamā jaudas samazināšana ir būtiska konkurentiem, savukārt noteikumi par pašu ieguldījumu paredzēti, lai ierobežotu vajadzīgo valsts atbalsta apmēru un pierādītu, ka tirgū pastāv ticība uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai.

| (176) | Visbeidzot, lai gan Komisija, ņemot vērā 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes un ārkārtējus apstākļus, ir akceptējusi pašu ieguldījumus 40 % apmērā no pārstrukturēšanas izmaksām (33), arī šī summa pārsniedz Cyprus Airways pašu ieguldījumu. |
| --- | --- |

(176)

Visbeidzot, lai gan Komisija, ņemot vērā 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes un ārkārtējus apstākļus, ir akceptējusi pašu ieguldījumus 40 % apmērā no pārstrukturēšanas izmaksām (33), arī šī summa pārsniedz Cyprus Airways pašu ieguldījumu.

| (177) | Tāpēc Komisija secina, ka 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43.–45. punkts nav izpildīti. Uzņēmuma 2013. gada pārstrukturēšanas plānā atbalsts nav ierobežots līdz vajadzīgajam minimumam, jo tajā nav paredzēts pietiekami liels, reāls un faktisks pašu ieguldījums Cyprus Airways pārstrukturēšanas izmaksu segšanā. |
| --- | --- |

(177)

Tāpēc Komisija secina, ka 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43.–45. punkts nav izpildīti. Uzņēmuma 2013. gada pārstrukturēšanas plānā atbalsts nav ierobežots līdz vajadzīgajam minimumam, jo tajā nav paredzēts pietiekami liels, reāls un faktisks pašu ieguldījums Cyprus Airways pārstrukturēšanas izmaksu segšanā.

5.3.5.   Īpaši nosacījumi par uzņēmumiem, kas atrodas atbalstāmos reģionos

| (178) | Saskaņā ar 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm atbalsta piešķiršanas atļaujas nosacījumi par kompensācijas pasākumu īstenošanu un saņēmēja ieguldījuma apjomu var būt mazāk stingri, ja to pamato ar reģionālās attīstības vajadzībām un īpaši tad, ja atbalsta saņēmējs atrodas atbalstāmā reģionā. |
| --- | --- |

(178)

Saskaņā ar 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm atbalsta piešķiršanas atļaujas nosacījumi par kompensācijas pasākumu īstenošanu un saņēmēja ieguldījuma apjomu var būt mazāk stingri, ja to pamato ar reģionālās attīstības vajadzībām un īpaši tad, ja atbalsta saņēmējs atrodas atbalstāmā reģionā.

| (179) | Kipras gadījumā 2007.–2013. gadā, kā arī 2014.–2020. gadā, atkāpjoties no Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta, reģionālo ieguldījumu atbalstu var saņemt divi reģioni (Rietumu zona un Austrumu zona), kuru summārais iedzīvotāju skaits ir 50 % no Kipras iedzīvotāju kopskaita (34). Kipras iestādes arī apgalvoja, ka Kipras sociālekonomisko attīstību ietekmē vairākas teritoriālās iezīmes, t. i., perifērā daba un atkarība no gaisa un jūras transporta. Visbeidzot, tās apgalvoja, ka Kipras ekonomikas recesija ir a fortiori iemesls, kāpēc Kipra būtu uzskatāma par atbalstāmu reģionu. |
| --- | --- |

(179)

Kipras gadījumā 2007.–2013. gadā, kā arī 2014.–2020. gadā, atkāpjoties no Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta, reģionālo ieguldījumu atbalstu var saņemt divi reģioni (Rietumu zona un Austrumu zona), kuru summārais iedzīvotāju skaits ir 50 % no Kipras iedzīvotāju kopskaita (34). Kipras iestādes arī apgalvoja, ka Kipras sociālekonomisko attīstību ietekmē vairākas teritoriālās iezīmes, t. i., perifērā daba un atkarība no gaisa un jūras transporta. Visbeidzot, tās apgalvoja, ka Kipras ekonomikas recesija ir a fortiori iemesls, kāpēc Kipra būtu uzskatāma par atbalstāmu reģionu.

| (180) | Komisija norāda, ka Cyprus Airways mītne ir Nikosijā, kas neatrodas nevienā no atbalstāmajiem Kipras reģioniem. Šādā reģionā neatrodas arī Larnakas lidosta, kas varētu būt Cyprus Airways darbības galvenais centrs. Turklāt Komisija norāda, ka, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, atbalstāma reģiona statusu var piešķirt tikai ar Komisijas lēmumu un atbilstīgi piemērojamo Reģionālā atbalsta pamatnostādņu kritērijiem, nevis pamatojoties uz teritoriālajām iezīmēm vai ekonomikas recesiju. |
| --- | --- |

(180)

Komisija norāda, ka Cyprus Airways mītne ir Nikosijā, kas neatrodas nevienā no atbalstāmajiem Kipras reģioniem. Šādā reģionā neatrodas arī Larnakas lidosta, kas varētu būt Cyprus Airways darbības galvenais centrs. Turklāt Komisija norāda, ka, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, atbalstāma reģiona statusu var piešķirt tikai ar Komisijas lēmumu un atbilstīgi piemērojamo Reģionālā atbalsta pamatnostādņu kritērijiem, nevis pamatojoties uz teritoriālajām iezīmēm vai ekonomikas recesiju.

| (181) | Tāpēc Komisija uz atbalsta kritērijiem nevar attiecināt mazāk stingrus nosacījumus. |
| --- | --- |

(181)

Tāpēc Komisija uz atbalsta kritērijiem nevar attiecināt mazāk stingrus nosacījumus.

5.3.6.   Princips “vienreiz un pēdējoreiz”

| (182) | Saskaņā ar 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 3.3. iedaļu un 73. punktu glābšanas un/vai pārstrukturēšanas atbalsts būtu jāpiešķir tikai vienreiz un “ja ir pagājis mazāk nekā 10 gadu kopš glābšanas atbalsta piešķiršanas, pārstrukturēšanas perioda beigām vai pārstrukturēšanas plāna īstenošanas apstādināšanas (ņemot vērā visvēlāko datumu), Komisija neatļauj piešķirt turpmāku glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu”. Šo nosacījumu dēvē par principu “vienreiz un pēdējoreiz”. |
| --- | --- |

(182)

Saskaņā ar 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 3.3. iedaļu un 73. punktu glābšanas un/vai pārstrukturēšanas atbalsts būtu jāpiešķir tikai vienreiz un “ja ir pagājis mazāk nekā 10 gadu kopš glābšanas atbalsta piešķiršanas, pārstrukturēšanas perioda beigām vai pārstrukturēšanas plāna īstenošanas apstādināšanas (ņemot vērā visvēlāko datumu), Komisija neatļauj piešķirt turpmāku glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu”. Šo nosacījumu dēvē par principu “vienreiz un pēdējoreiz”.

| (183) | Atkāpe no šā principa ir paredzēta pamatnostādņu 3.3. iedaļā 73. punkta c) apakšpunktā [lūdzu, apstipriniet]:
  “(..)







  c) | kad runa ir par ārkārtējiem un izņēmuma apstākļiem.” |
| --- | --- | --- |

(183)

Atkāpe no šā principa ir paredzēta pamatnostādņu 3.3. iedaļā 73. punkta c) apakšpunktā [lūdzu, apstipriniet]:

“(..)

c)

kad runa ir par ārkārtējiem un izņēmuma apstākļiem.”

| (184) | Komisija 2007. gadā apstiprināja Cyprus Airways pārstrukturēšanas atbalstu, pamatojoties uz pārstrukturēšanas plānu. Tāpēc saskaņā ar principu “vienreiz un pēdējoreiz” patlaban Cyprus Airways būtībā nav tiesīgs saņemt turpmāku pārstrukturēšanas atbalstu, un Komisija pauda šaubas par to, vai šajā gadījumā pastāv ārkārtēji un izņēmuma apstākļi pamatnostādņu 73. punkta c) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(184)

Komisija 2007. gadā apstiprināja Cyprus Airways pārstrukturēšanas atbalstu, pamatojoties uz pārstrukturēšanas plānu. Tāpēc saskaņā ar principu “vienreiz un pēdējoreiz” patlaban Cyprus Airways būtībā nav tiesīgs saņemt turpmāku pārstrukturēšanas atbalstu, un Komisija pauda šaubas par to, vai šajā gadījumā pastāv ārkārtēji un izņēmuma apstākļi pamatnostādņu 73. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

| (185) | Lai gan Kipras iestādes plaši komentēja šo aspektu pēc abu oficiālās izmeklēšanas procedūru sākšanas, tās nespēja pamatot, kāpēc Cyprus Airways saskārās ar ārkārtējiem un izņēmuma apstākļiem, kuru dēļ būtu piešķirams turpmāks pārstrukturēšanas atbalsts (35). |
| --- | --- |

(185)

Lai gan Kipras iestādes plaši komentēja šo aspektu pēc abu oficiālās izmeklēšanas procedūru sākšanas, tās nespēja pamatot, kāpēc Cyprus Airways saskārās ar ārkārtējiem un izņēmuma apstākļiem, kuru dēļ būtu piešķirams turpmāks pārstrukturēšanas atbalsts (35).

| (186) | Konkrētāk, Turcijas pārlidošanas aizliegumu ieviesa 1974. gadā (36), un Kipra īsteno apstiprinātu shēmu, ar ko skartajām aviosabiedrībām, tostarp Cyprus Airways (sk. iepriekš 23. apsvērumu), kompensē ar to saistītās papildu izmaksas. Tāpēc šo notikumu nevar atzīt par ārkārtēju un izņēmuma apstākli, turklāt Kipras iestādes neiesniedza par to jaunus pierādījumus. |
| --- | --- |

(186)

Konkrētāk, Turcijas pārlidošanas aizliegumu ieviesa 1974. gadā (36), un Kipra īsteno apstiprinātu shēmu, ar ko skartajām aviosabiedrībām, tostarp Cyprus Airways (sk. iepriekš 23. apsvērumu), kompensē ar to saistītās papildu izmaksas. Tāpēc šo notikumu nevar atzīt par ārkārtēju un izņēmuma apstākli, turklāt Kipras iestādes neiesniedza par to jaunus pierādījumus.

| (187) | Līdzīgu iemeslu dēļ par ārkārtēju un izņēmuma apstākli nevar uzskatīt arī “nelikumīgas” lidostas darbību Kipras ziemeļu daļā, jo tūristi var ceļot uz Kipras ziemeļu daļu un no tās vismaz kopš 2004. gada. |
| --- | --- |

(187)

Līdzīgu iemeslu dēļ par ārkārtēju un izņēmuma apstākli nevar uzskatīt arī “nelikumīgas” lidostas darbību Kipras ziemeļu daļā, jo tūristi var ceļot uz Kipras ziemeļu daļu un no tās vismaz kopš 2004. gada.

| (188) | Tā kā Cyprus Airways darbojas liberalizētā nozarē, Komisija arī nepiekrīt Kipras iestāžu apgalvojumam par to, ka par ārkārtēju un izņēmuma apstākli var uzskatīt jebkāda konkurenta – zemo izmaksu vai pilna apjoma pakalpojumu aviosabiedrības – ienākšanu tirgū, ja vien šo konkurentu darbība ir likumīga. Par apgalvojumu, ka Kipras valsts subsidē Cyprus Airways konkurentus, Komisijai nav sniegts nekāds pamatojums. Komisija katrā ziņā uzsver, ka nevar apgalvot to, ka valstij ir jāsniedz valsts atbalsts Cyprus Airways, lai kompensētu iespējama tās noteikta pasākuma nelabvēlīgo ietekmi, un ka tas uzskatāms par ārkārtēju un izņēmuma apstākli. |
| --- | --- |

(188)

Tā kā Cyprus Airways darbojas liberalizētā nozarē, Komisija arī nepiekrīt Kipras iestāžu apgalvojumam par to, ka par ārkārtēju un izņēmuma apstākli var uzskatīt jebkāda konkurenta – zemo izmaksu vai pilna apjoma pakalpojumu aviosabiedrības – ienākšanu tirgū, ja vien šo konkurentu darbība ir likumīga. Par apgalvojumu, ka Kipras valsts subsidē Cyprus Airways konkurentus, Komisijai nav sniegts nekāds pamatojums. Komisija katrā ziņā uzsver, ka nevar apgalvot to, ka valstij ir jāsniedz valsts atbalsts Cyprus Airways, lai kompensētu iespējama tās noteikta pasākuma nelabvēlīgo ietekmi, un ka tas uzskatāms par ārkārtēju un izņēmuma apstākli.

| (189) | Par nemieriem Tuvajos Austrumos Komisija uzskata, ka šādu situāciju nevar atzīt par ārkārtēju apstākli, jo šā reģiona daļās nestabilitāte pastāv jau vairākas desmitgades. Attiecībā uz Kipras iestāžu minēto nesenāko nemieru, t. i., “arābu pavasara”, radīto ekonomisko ietekmi jānorāda, ka saskaņā ar Uzņēmuma gada pārskatiem ieņēmumi no maršrutiem, kas savieno Kipru ar Tuvajiem Austrumiem un Persijas līča reģionu, šķiet, parasti veido aptuveni 10 % no Cyprus Airways kopējiem ieņēmumiem. Tāpēc arī ievērojamam satiksmes plūsmas kritumam būtu salīdzinoši neliela ietekme (arī tad, ja tā “nebūtu maznozīmīga”), t. i., tas ietekmētu ne vairāk kā 10 % no Cyprus Airways kopējiem ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(189)

Par nemieriem Tuvajos Austrumos Komisija uzskata, ka šādu situāciju nevar atzīt par ārkārtēju apstākli, jo šā reģiona daļās nestabilitāte pastāv jau vairākas desmitgades. Attiecībā uz Kipras iestāžu minēto nesenāko nemieru, t. i., “arābu pavasara”, radīto ekonomisko ietekmi jānorāda, ka saskaņā ar Uzņēmuma gada pārskatiem ieņēmumi no maršrutiem, kas savieno Kipru ar Tuvajiem Austrumiem un Persijas līča reģionu, šķiet, parasti veido aptuveni 10 % no Cyprus Airways kopējiem ieņēmumiem. Tāpēc arī ievērojamam satiksmes plūsmas kritumam būtu salīdzinoši neliela ietekme (arī tad, ja tā “nebūtu maznozīmīga”), t. i., tas ietekmētu ne vairāk kā 10 % no Cyprus Airways kopējiem ieņēmumiem.

| (190) | Komisija atzīst, ka Grieķijas un Kipras ekonomiku stāvoklis ir pasliktinājies un, iespējams, ir mazinājušās Grieķijā veikto lidojumu vidējās cenas. Tomēr Komisija atgādina, ka Cyprus Airways 2011.–2013. gadā paplašināja iekšzemes lidojumus Grieķijā un tādējādi apzināti palielināja atkarību no situācijas Grieķijas tirgū. |
| --- | --- |

(190)

Komisija atzīst, ka Grieķijas un Kipras ekonomiku stāvoklis ir pasliktinājies un, iespējams, ir mazinājušās Grieķijā veikto lidojumu vidējās cenas. Tomēr Komisija atgādina, ka Cyprus Airways 2011.–2013. gadā paplašināja iekšzemes lidojumus Grieķijā un tādējādi apzināti palielināja atkarību no situācijas Grieķijas tirgū.

| (191) | 2013. gada pārstrukturēšanas plānā pieejamie pierādījumi un konkurentu sniegtā informācija liecina, ka kopējais pasažieru pārvadāšanas apmērs Kipras tirgū kopš 2009. gada ir pieaudzis, savukārt Cyprus Airways tirgus daļa ir sarukusi. Turklāt ekonomikas krīze ietekmēja arī citas aviosabiedrības, kas darbojas reģionā, taču tās mainīja savu cenu politiku un tīklu, lai varētu turpināt darbību tirgū. Ryanair pat norādīja, ka tam pat ir izdevies panākt šajos tirgos izaugsmi. |
| --- | --- |

(191)

2013. gada pārstrukturēšanas plānā pieejamie pierādījumi un konkurentu sniegtā informācija liecina, ka kopējais pasažieru pārvadāšanas apmērs Kipras tirgū kopš 2009. gada ir pieaudzis, savukārt Cyprus Airways tirgus daļa ir sarukusi. Turklāt ekonomikas krīze ietekmēja arī citas aviosabiedrības, kas darbojas reģionā, taču tās mainīja savu cenu politiku un tīklu, lai varētu turpināt darbību tirgū. Ryanair pat norādīja, ka tam pat ir izdevies panākt šajos tirgos izaugsmi.

| (192) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka, lai gan Cyprus Airways ar skaidriem, taču “vispārīgiem” paziņojumiem 2007., 2008. un 2009. gada pārskatos (37) atzina riskus un lai gan bija pieejami dažādi risinājumi, Uzņēmums neveica uzņēmējdarbības korekcijas, ar ko novērst tā svarīgāko tirgu ekonomikas stāvokļa pasliktināšanās radīto ietekmi un gūt peļņu jaunos tirgos, kā darīja tā konkurenti. Līdz ar to šīs sekas nav uzskatāmas par ārkārtējiem un izņēmuma apstākļiem; drīzāk tās būtu saistāmas ar sliktu Cyprus Airways pārvaldību un sniegumu. |
| --- | --- |

(192)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka, lai gan Cyprus Airways ar skaidriem, taču “vispārīgiem” paziņojumiem 2007., 2008. un 2009. gada pārskatos (37) atzina riskus un lai gan bija pieejami dažādi risinājumi, Uzņēmums neveica uzņēmējdarbības korekcijas, ar ko novērst tā svarīgāko tirgu ekonomikas stāvokļa pasliktināšanās radīto ietekmi un gūt peļņu jaunos tirgos, kā darīja tā konkurenti. Līdz ar to šīs sekas nav uzskatāmas par ārkārtējiem un izņēmuma apstākļiem; drīzāk tās būtu saistāmas ar sliktu Cyprus Airways pārvaldību un sniegumu.

| (193) | Tāpēc Komisija secina, ka 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 3.3. iedaļas 73. punkta c) apakšpunktā paredzētais izņēmuma nosacījums nav izpildīts un Cyprus Airways pārstrukturēšanas atbalsts būtu pretrunā principam “vienreiz un pēdējoreiz”. |
| --- | --- |

(193)

Tāpēc Komisija secina, ka 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 3.3. iedaļas 73. punkta c) apakšpunktā paredzētais izņēmuma nosacījums nav izpildīts un Cyprus Airways pārstrukturēšanas atbalsts būtu pretrunā principam “vienreiz un pēdējoreiz”.

5.3.7.   Secinājums

| (194) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija konstatē, ka Kipra 1., 2., 4. un 5. pasākumu Cyprus Airways labā īstenoja nelikumīgi un pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(194)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija konstatē, ka Kipra 1., 2., 4. un 5. pasākumu Cyprus Airways labā īstenoja nelikumīgi un pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu.

| (195) | Komisija arī uzskata, ka 1., 2., 4. un 5. pasākums un 2013. gada pārstrukturēšanas plāns neatbilst 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. Komisija nav konstatējusi citu saderības pamatojumu, un arī Kipras iestādes nav norādījušas uz pasākumu saderības alternatīvu pamatojumu (izņemot VGAR piemērošanu mācību atbalstam, t. i., 5. pasākumam). Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(195)

Komisija arī uzskata, ka 1., 2., 4. un 5. pasākums un 2013. gada pārstrukturēšanas plāns neatbilst 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. Komisija nav konstatējusi citu saderības pamatojumu, un arī Kipras iestādes nav norādījušas uz pasākumu saderības alternatīvu pamatojumu (izņemot VGAR piemērošanu mācību atbalstam, t. i., 5. pasākumam). Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

5.4.   ATGŪŠANA

| (196) | Atbilstīgi Līgumam un Tiesas iedibinātajai judikatūrai, ja Komisija konstatējusi atbalsta nesaderību ar iekšējo tirgu, tai ir tiesības pieprasīt dalībvalstij šā atbalsta atcelšanu vai pārveidošanu (38). Tāpat Tiesa ir pastāvīgi lēmusi, ka dalībvalsts pienākums ir atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu; tas jādara iepriekšējā stāvokļa atjaunošanas nolūkā (39). |
| --- | --- |

(196)

Atbilstīgi Līgumam un Tiesas iedibinātajai judikatūrai, ja Komisija konstatējusi atbalsta nesaderību ar iekšējo tirgu, tai ir tiesības pieprasīt dalībvalstij šā atbalsta atcelšanu vai pārveidošanu (38). Tāpat Tiesa ir pastāvīgi lēmusi, ka dalībvalsts pienākums ir atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu; tas jādara iepriekšējā stāvokļa atjaunošanas nolūkā (39).

| (197) | No Tiesas apsvērumiem izriet, ka šis mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs ir atmaksājis nelikumīgā atbalsta summas un tādējādi zaudējis priekšrocību, kas tam bija tirgū attiecībā pret citiem konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta izmaksas (40). |
| --- | --- |

(197)

No Tiesas apsvērumiem izriet, ka šis mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs ir atmaksājis nelikumīgā atbalsta summas un tādējādi zaudējis priekšrocību, kas tam bija tirgū attiecībā pret citiem konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta izmaksas (40).

| (198) | Ievērojot šo judikatūru, Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (41) 14. panta 1. punktā noteikts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja (..)”. |
| --- | --- |

(198)

Ievērojot šo judikatūru, Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (41) 14. panta 1. punktā noteikts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja (..)”.

| (199) | Tāpēc, tā kā attiecīgie pasākumi, kuru kopējā summa ir EUR 6 6 0 99  317,94 (EUR 31,33 miljoni kā valsts līdzdalība kapitāla palielināšanā (1. pasākums); EUR 34,5 miljoni kā glābšanas atbalsta aizdevums (2. pasākums) un EUR 2 69  317,94 kā mācību atbalsts (5. pasākums)), tika īstenoti, pārkāpjot Līguma 108. pantu, un ir uzskatāmi par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, šī summa jāatgūst, lai atjaunotu tirgus stāvokli, kas pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas. Atmaksājamie līdzekļi būtu jāaprēķina, sākot no dienas, kad saņēmējs guvis priekšrocības, t. i., kad atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz faktiskai līdzekļu atgūšanai; atgūstamajām summām līdz to faktiskai atmaksāšanai būtu jāpiemēro procenti. |
| --- | --- |

(199)

Tāpēc, tā kā attiecīgie pasākumi, kuru kopējā summa ir EUR 6 6 0 99  317,94 (EUR 31,33 miljoni kā valsts līdzdalība kapitāla palielināšanā (1. pasākums); EUR 34,5 miljoni kā glābšanas atbalsta aizdevums (2. pasākums) un EUR 2 69  317,94 kā mācību atbalsts (5. pasākums)), tika īstenoti, pārkāpjot Līguma 108. pantu, un ir uzskatāmi par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, šī summa jāatgūst, lai atjaunotu tirgus stāvokli, kas pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas. Atmaksājamie līdzekļi būtu jāaprēķina, sākot no dienas, kad saņēmējs guvis priekšrocības, t. i., kad atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz faktiskai līdzekļu atgūšanai; atgūstamajām summām līdz to faktiskai atmaksāšanai būtu jāpiemēro procenti.

6.   SECINĀJUMS

| (200) | Tā kā Kipra neīstenoja 3. pasākumu, Līguma 108. panta 2. punktā paredzētajai procedūrai vairs nav pamata. |
| --- | --- |

(200)

Tā kā Kipra neīstenoja 3. pasākumu, Līguma 108. panta 2. punktā paredzētajai procedūrai vairs nav pamata.

| (201) | Komisija uzskata, ka Cyprus Airways labā īstenotais 1., 2., 4 un 5. pasākums, t. i., attiecīgi valsts līdzdalība kapitāla palielināšanā, glābšanas atbalsta aizdevums, pārstrukturēšanas atbalsts un mācību atbalsts, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē un ka tie nav saderīgi ar iekšējo tirgu, jo nav izpildīti attiecīgie 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu nosacījumi un nav konstatēts cits saderības pamatojums. |
| --- | --- |

(201)

Komisija uzskata, ka Cyprus Airways labā īstenotais 1., 2., 4 un 5. pasākums, t. i., attiecīgi valsts līdzdalība kapitāla palielināšanā, glābšanas atbalsta aizdevums, pārstrukturēšanas atbalsts un mācību atbalsts, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē un ka tie nav saderīgi ar iekšējo tirgu, jo nav izpildīti attiecīgie 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu nosacījumi un nav konstatēts cits saderības pamatojums.

| (202) | Attiecībā uz 1., 2., 4. un 5. pasākumu Komisija konstatē, ka Kipra tos īstenojusi nelikumīgi un pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(202)

Attiecībā uz 1., 2., 4. un 5. pasākumu Komisija konstatē, ka Kipra tos īstenojusi nelikumīgi un pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu.

| (203) | Visbeidzot, Komisija norāda, ka Kipra ir piekritusi šā lēmuma pieņemšanai un paziņošanai angļu valodā, |
| --- | --- |

(203)

Visbeidzot, Komisija norāda, ka Kipra ir piekritusi šā lēmuma pieņemšanai un paziņošanai angļu valodā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Līguma 108. panta 2. punktā paredzētajai oficiālās izmeklēšanas procedūrai, kas 2013. gada 6. martā sākta attiecībā uz ex gratia kompensāciju, ko Kipra, iespējams, piešķīrusi uzņēmumam Cyprus Airways, vairs nav pamata, jo Kipra atteicās no šā pasākuma. Tāpēc attiecīgā procedūra tiek slēgta.

2. pants

Valsts atbalsts vismaz EUR 6 6 0 99  317,94 apmērā, ko veido EUR 31,33 miljoni kā valsts līdzdalība kapitāla palielināšanā, EUR 34,5 miljoni kā glābšanas atbalsta aizdevums un EUR 2 69  317,94 kā mācību atbalsts un ko Kipra nelikumīgi piešķīrusi uzņēmumam Cyprus Airways, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

3. pants

Jebkāds valsts atbalsts, ko Kipra papildus 2. pantā norādītajām summām ir piešķīrusi vai vēlētos piešķirt Cyprus Airways, īstenojot 4. pasākumu, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

4. pants

1.   Kipra no saņēmēja atgūst 2. pantā norādīto nesaderīgo atbalstu. Kipra no saņēmēja atgūst arī visu 3. pantā minēto papildu atbalstu.

2.   Atgūstamajām summām pieskaita procentus, ko aprēķina no dienas, kad atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz tā faktiskās atgūšanas dienai.

3.   Procentus aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (42) V nodaļu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 271/2008 (43), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 794/2004.

4.   Attiecībā uz 4. pasākumu Kipra paziņo Komisijai, vai saistībā ar šo pasākumu tā ir piešķīrusi kādas summas papildus 2. pantā minētajām, kā arī paziņo precīzas piešķirtās summas un to piešķiršanas datumus.

5.   Attiecībā uz 5. pasākumu Kipra informē Komisiju par atsevišķo summu piešķiršanas datumiem.

6.   Kipra no šā lēmuma pieņemšanas dienas atceļ 4. pasākumu un visus nesamaksātos 2. un 3. pantā minētā atbalsta maksājumus.

5. pants

1.   Lēmuma 2. un 3. pantā minēto atbalstu atgūst nekavējoties un efektīvi.

2.   Kipra nodrošina, ka šo lēmumu izpilda četru mēnešu laikā pēc tā paziņošanas dienas.

6. pants

1.   Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Kipra iesniedz šādu informāciju:

| a) | 4. panta 4. un 5. punktā prasītā informācija; |
| --- | --- |

a)

4. panta 4. un 5. punktā prasītā informācija;

| b) | kopējā no atbalsta saņēmēja atgūstamā summa (pamatsumma un procenti) (44); |
| --- | --- |

b)

kopējā no atbalsta saņēmēja atgūstamā summa (pamatsumma un procenti) (44);

| c) | sīks jau veikto un plānoto šā lēmuma izpildes pasākumu apraksts; |
| --- | --- |

c)

sīks jau veikto un plānoto šā lēmuma izpildes pasākumu apraksts;

| d) | dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējam ir pieprasīta atbalsta atmaksa. |
| --- | --- |

d)

dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējam ir pieprasīta atbalsta atmaksa.

2.   Kipra informē Komisiju par šā lēmuma īstenošanas nolūkā veikto valsts pasākumu norisi, līdz 2. un 3. pantā minētā atbalsta atgūšana ir pabeigta. Pēc Komisijas vienkārša pieprasījuma tā nekavējoties sniedz informāciju par jau veiktajiem un plānotajiem šā lēmuma izpildes pasākumiem. Tā sniedz arī sīku informāciju par atbalsta un atgūšanas procentu summām, ko saņēmējs jau atmaksājis.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts Kipras Republikai.

Briselē, 2015. gada 9. janvārī

Komisijas vārdā –

Margrethe VESTAGER

Komisijas locekle

---

(1)  SA.35888: OV C 152, 30.5.2013., 12. lpp.; SA.37220 un SA.38225: OV C 117, 16.4.2014., 125. lpp.

1

(2)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  SA.27573 (2012/MX) – Pastāvīgu mācību shēma atsevišķiem uzņēmumiem – Kipra, apstiprināta Kiprā ar Valsts atbalsta kontroles komisāra lēmumu, kas publicēts Kipras Oficiālajā Vēstnesī Nr. 8025 2008. gada 21. novembrī.

3

Pastāvīgu mācību shēma atsevišķiem uzņēmumiem – Kipra

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikums 2003/361/EK par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2005. gada 3. maija lēmums lietā N69/2005 (OV C 191, 5.8.2005., 4. lpp.) un Komisijas 2007. gada 7. marta Lēmums 2008/137/EK – Valsts atbalsts C 10/2006 (ex N555/05) – Cyprus Airways Public Ltd – Pārstrukturēšanas plāns (OV L 49, 22.2.2008., 25. lpp.).

6

Cyprus Airways Public Ltd

(7)  Komisijas 2012. gada 27. jūnija lēmums lietā SA.32523 (11/N) (OV C 230, 1.8.2012., 1. lpp.).

7

(8)  ATH – Atēnas; SKG – Saloniki; HER – Herakliona, Krēta; RHO – Roda; LED – Sanktpēterburga.

8

ATH

SKG

HER

RHO

LED

(9)  FCO – Roma, Fiumicino; VIE – Vīne; LHR – Londona, Heathrow; STN – Londona, Stansted.

9

FCO

Fiumicino

VIE

LHR

Heathrow

STN

Stansted

(10)  LON – visas Londonas apgabala lidostas.

10

LON

(11)  AMS – Amsterdama, Schiphol; CDG – Parīze, Charles de Gaulle; SVO – Maskava, Sheremetyevo; SOF – Sofija; FRA – Frankfurte pie Mainas; MUC – Minhene; ZRH – Cīrihe; TLV – Telaviva; BEY – Beirūta.

11

AMS

Schiphol

CDG

Charles de Gaulle

SVO

Sheremetyevo

SOF

FRA

MUC

ZRH

TLV

BEY

(12)  Pieejamie sēdvietu kilometri.

12

(13)  Par rentabliem maršrutiem 2013. gada pārstrukturēšanas plānā uzskatīja tos maršrutus, kas nodrošināja pozitīvu bruto ieguldījumu uzņēmuma izmaksās, t. i., rādītāju, ko iegūst atņemot no ieņēmumiem mainīgās izmaksas.

13

(14)  Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.).

14

(15)  Komisijas paziņojums – Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.); to darbības termiņš tika pagarināts 2009. gadā (OV C 156, 9.7.2009., 3. lpp.) un 2012. gadā (OV C 296, 2.10.2012., 3. lpp.). Lai gan Komisija ir pieņēmusi un publicējusi jaunas pamatnostādnes par glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu (OV C 249, 31.7.2014., 1. lpp.), šajā lēmumā Komisija turpinās atsaukties uz 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, jo par izmeklētajiem pasākumiem paziņoja pirms 2014. gada 1. augusta. Turklāt to atbalstu, ko jau piešķīra bez Komisijas atļaujas un tādējādi pretrunā Līguma 108. panta 3. punktam (t. i., 1. un 5. pasākums), Uzņēmums saņēma pirms jauno pamatnostādņu stāšanās spēkā.

15

(16)  Šī procentu likme ir zemāka par to, ko iestādes norādīja paziņojumā par glābšanas atbalstu (sk. 29. apsvērumu).

16

(17)  Komisijas 2006. gada 22. februāra lēmums lietā N 464/2005 par AB Kauno ketaus liejykla pārstrukturēšanas atbalstu (OV C 270, 7.11.2006., 2. lpp.); Komisijas 2001. gada 18. jūlija lēmums lietā NN 92/1999 par pasākumiem, kas īstenoti Zentrum Mikroelektronik Dresden AG – Sachsen labā (OV C 328, 23.11.2001., 5. lpp.); Komisijas 2005. gada 1. jūnija lēmums lietā N 584/2004 par AB Vingriai pārstrukturēšanas atbalstu (OV C 187, 30.7.2005., 15. lpp.); Komisijas 2008. gada 6. novembra Lēmums 2010/3/EK par valsts atbalstu C 19/05 (ex N 203/05), ko Polija piešķīrusi uzņēmumam Stocznia Szczecińska (OV L 5, 8.1.2010., 1. lpp.).

17

AB Kauno ketaus liejykla

Zentrum Mikroelektronik Dresden AG

Sachsen

AB Vingriai

Stocznia Szczecińska

(18)  Šķita, ka maršruta LCA–ATH–LCA bruto ieguldījums 2012. gadā bija negatīvs. Kipras iestādes paskaidroja, ka lidojumus šajā maršrutā nodrošināja kombinācijā ar citiem iekšzemes maršrutiem Grieķijā un ka lidojumi no LCA uz ATH un pretējā virzienā bija rentabli bruto ieguldījuma līmenī. Tomēr Kipras iestādes neiesniedza datus, kas šo apgalvojumu apstiprinātu.

18

LCA–ATH–LCA

LCA

ATH

(19)  PASYPI–PALPU (Kipras Aviosabiedrību pilotu savienība), SYNIKA (Kipras Gaisa satiksmes darbinieku arodbiedrība), ASYSEKA (Cyprus Airways Group darba ņēmēju neatkarīgā arodbiedrība), SIDIKEK PEO (Kipras Daļēji publisko, pašvaldību un sabiedrisko darbinieku arodbiedrība), SYPKKA (Cyprus Airways stjuartu arodbiedrība).

19

PASYPI–PALPU

SYNIKA

ASYSEKA

Cyprus Airways Group

SIDIKEK PEO

SYPKKA

Cyprus Airways

(20)  Sk., piemēram, spriedumu lietā C-305/89 Itālija/Komisija (Alfa Romeo) (Recueil 1991, I-1603. lpp., 18. un 19. punkts); lietā T-16/96 Cityflyer Express/Komisija (Recueil 1998, II-757. lpp., 51. punkts); apvienotajās lietās T-129/95, T-2/96 un T-97/96 Neue Maxhütte Stahlwerke un Lech-Stahlwerke/Komisija (Recueil 1999, II-17. lpp., 104. punkts); apvienotajās lietās T-268/08 un T-281/08 Land Burgenland un Austrija/Komisija (Krājums 2012, II-0000. lpp., 48. punkts).

20

Alfa Romeo

Recueil

Cityflyer Express/

Recueil

Neue Maxhütte Stahlwerke

Lech-Stahlwerke

Recueil

(21)  Spriedums lietā C-364/90 Itālija/Komisija (Recueil 1993, I-2097. lpp., 20. punkts).

21

(22)  Cyprus Airways nav publicējis finanšu pārskatus kopš 2012. gada pirmā pusgada.

22

Cyprus Airways

(23)  Spriedums apvienotajās lietās T-102/07 Freistaat Sachsen/Komisija un T-120/07 MB Immobilien un MB System/Komisija (Krājums 2010, II-585. lpp., 106. punkts).

23

Freistaat Sachsen/

(24)  Sk. 35. punktu Komisijas 2008. gada 2. aprīļa Lēmumā 2008/716/EK par valsts atbalstu C 38/2007 (ex NN 45/07), ko Francija piešķīrusi Arbel Fauvet Rail SA (OV L 238, 5.9.2008., 27. lpp.).

24

Arbel Fauvet Rail SA

(25)  Sk. 179. apsvērumu Komisijas 2014. gada 9. jūlija lēmumā lietā SA.34191 (2012/C) par pasākumiem, ko Latvija īstenojusi A/S Air Baltic Corporation (airBaltic) labā (vēl nav publicēts); 131. apsvērumu Komisijas 2014. gada 9. jūlija lēmumā lietā SA.32715 (2012/C) par Adria Airways d.d. (vēl nav publicēts); 107. apsvērumu Komisijas 2012. gada 19. septembra Lēmumā 2013/151/ES par valsts atbalstu SA.30908 (11/C) (ex N 176/10), ko Čehija īstenojusi České aerolinie, a.s. labā (ČSA – Czech Airlines – Pārstrukturēšanas plāns) (OV L 92, 3.4.2013., 16. lpp.), un 93. apsvērumu Komisijas 2012. gada 27. jūnija Lēmumā 2012/661/ES par valsts atbalstu Nr. SA.33015 (2012/C), ko Malta plāno īstenot Air Malta plc. labā (OV L 301, 30.10.2012., 29. lpp.); 241. apsvērumu Komisijas 2014. gada 29. jūlija lēmumā lietā SA.36874 (2013/N) par LOT Polish Airlines S.A. pārstrukturēšanas atbalstu (vēl nav publicēts).

25

Air Baltic Corporation

airBaltic

Adria Airways d.d.

České aerolinie, a.s.

ČSA

Czech Airlines

Air Malta plc.

LOT Polish Airlines S.A.

(26)  No valdes 2012. gada februāra rezolūcijas pieņemšanas līdz 2012. gada jūnijam, kad Ministru padome apstiprināja tiesību akta projektu, atļaujot palielināt kapitālu, pagāja aptuveni četri mēneši. Turklāt pirms kapitāla palielinājuma apstiprināšanas Pārstāvju palāta pieprasīja papildu nosacījumus.

26

(27)  Komisijas 2006. gada 22. februāra Lēmumā lietā N 464/2005 par AB Kauno ketaus liejykla pārstrukturēšanas atbalstu – viens no lēmumiem, uz ko atsaucās Kipras iestādes – Komisija apstiprināja ilgāku pārstrukturēšanas periodu, inter alia ņemot vērā jaudas samazināšanu par 46 %. Taču Cyprus Airways samazinās jaudu tikai par 35 %. Komisija ir apstiprinājusi ilgāku pārstrukturēšanas periodu, arī ņemot vērā to, ka uzņēmumam ir ļoti maza tirgus daļa; to, ka pasākumi īstenoti, pirms valsti uzskatīja par funkcionējošu tirgus ekonomiku, kā arī to, ka īstenoti dramatiski darbības pārstrukturēšanas pasākumi (Komisijas 2005. gada 1. jūnija Lēmums lietā N 584/2004 par AB Vingriai pārstrukturēšanas atbalstu (OV C 187, 30.7.2005., 15. lpp.)). Uz šo lietu neattiecas arī Kipras iestāžu minētais Zentrum Mikroelektronik Dresden AG – Sachsen un Stocznia Szczecińska precedents – pirmajā lietā atbalstu apstiprināja saskaņā ar vecajām glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm un ņēma vērā to, ka uzņēmums sākotnēji bija valsts uzņēmums bijušajā Austrumvācijā, savukārt otrajā gadījumā atbalstu neapstiprināja.

27

AB Kauno ketaus liejykla

inter alia

Cyprus Airways

AB Vingriai

Zentrum Mikroelektronik Dresden AG

Sachsen

Stocznia Szczecińska

(28)  Sk., piemēram, 185. apsvērumu Komisijas 2014. gada 9. jūlija lēmumā lietā SA.34191 (2012/C) par pasākumiem, ko Latvija īstenojusi A/S Air Baltic Corporation (airBaltic) labā (vēl nav publicēts), vai 234. apsvērumu Komisijas 2014. gada 29. jūlija lēmumā lietā SA.36874 (2013/N) par LOT Polish Airlines S.A. pārstrukturēšanas atbalstu (vēl nav publicēts).

28

Air Baltic Corporation

airBaltic

LOT Polish Airlines S.A

(29)  Pilnīgi koordinētas lidostas ir definētas 2. panta g) punktā Padomes 1993. gada 18. janvāra Regulā (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (OV L 14, 22.1.1993., 1. lpp.). Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 95/93 3. panta 4. punktu šādām lidostām veidojas jaudas ierobežojumi, vismaz noteiktos laika posmos.

29

(30)  Sk. 194. apsvērumu Komisijas 2014. gada 9. jūlija lēmumā lietā SA.34191 (2012/C) par pasākumiem, ko Latvija īstenojusi A/S Air Baltic Corporation (airBaltic) labā (vēl nav publicēts); 143. apsvērumu Komisijas 2014. gada 9. jūlija lēmumā lietā SA.32715 (2012/C) par Adria Airways d.d. (vēl nav publicēts); Lēmuma 2013/151/ES 130. apsvērumu.

30

Air Baltic Corporation

airBaltic

Adria Airways d.d

(31)  Sk., piemēram, 195. apsvērumu Komisijas 2014. gada 9. jūlija lēmumā lietā SA.34191 (2012/C) par pasākumiem, ko Latvija īstenojusi A/S Air Baltic Corporation (airBaltic) labā (vēl nav publicēts); 136. apsvērumu Komisijas 2014. gada 9. jūlija lēmumā lietā SA.32715 (2012/C) par Adria Airways d.d. (vēl nav publicēts).

31

Air Baltic Corporation

airBaltic

Adria Airways d.d

(32)  Cyprus Airways statūti un Uzņēmuma gada pārskati liecina, ka tas īsteno vairākus pensiju plānus, tostarp Sociālā nodrošinājuma fonda plānu, uzņemas Sociālā nodrošinājuma fonda vērtības saglabāšanas saistības, un šīs saistības ir iekļautas Uzņēmuma maksājumu saistībās un nodrošinājumos. Turklāt Uzņēmums garantē pensiju pirktspēju, lai tās nebūtu mazākas par noteikto kopējo minimālo pabalstu.

32

Cyprus Airways

(33)  Sk. 276. apsvērumu Komisijas 2009. gada 22. jūlija Lēmumā 2010/175/EK par valsts atbalstu C 18/05 (ex N 438/04, N 194/05 un PL 34/04), ko Polija piešķīrusi uzņēmumam Stocznia Gdańsk (OV L 81, 26.3.2010., 19. lpp.).

33

Stocznia Gdańsk

(34)  Sk. Komisijas 2006. gada 24. janvāra Lēmumu lietā N 814/2006 par reģionālā atbalsta plānu 2007.–2013. gadam (OV C 68, 24.3.2007., 28. lpp.).

34

(35)  Kipras iestādes atsaucas uz lēmumu par Air Malta glābšanas atbalstu, kurā atzīta ārkārtēju apstākļu esamība un atļauts piešķirt glābšanas atbalstu laikposmā, kad no iepriekšējā pārstrukturēšanas atbalsta saņemšanas nebija pagājuši desmit gadi (Komisijas 2010. gada 15. novembra Lēmums lietā N 504/2010 – Air Malta plc. – glābšanas atbalsts (OV C 102, 2.4.2011., 4. lpp.)). Komisija norāda, ka Air Malta un Cyprus Airways lietas ievērojami atšķiras. Iepriekšējais pasākums Air Malta lietā tika īstenots 2004. gada aprīlī, t. i., pirms Maltas iestāšanās ES, tāpēc tam nebija jāsaņem Komisijas atļauja. Maltas iestādes apgalvoja, ka 2004. gada pasākums atbilda tirgus ekonomikas ieguldītāja principam un tāpēc nebija uzskatāms par valsts atbalstu. Tā kā glābšanas atbalsta apstiprinājums bija jāsniedz steidzami, Komisija nevarēja nonākt pie galīga slēdziena par to, vai 2004. gada pasākums ir valsts atbalsts. Tomēr nākamajā lēmumā par pārstrukturēšanas atbalstu (Lēmums 2012/661/ES) Komisija secināja, ka 2004. gada pasākums nebija valsts atbalsts. Savukārt šajā lietā ir skaidrs, ka Cyprus Airways saņēma pārstrukturēšanas atbalstu 2007. gadā. Turklāt viens no Komisijas akceptētajiem ārkārtējiem apstākļiem bija tas, ka 2004. gada pasākuma īstenošanas laikā piekļuvi Maltas starptautiskajai lidostai reglamentēja tikai saskaņā ar divpusējos gaisa transporta nolīgumos paredzētām pārvadāšanas tiesībām, savukārt 2010. gadā lidosta bija pieejama visiem ES pārvadātājiem. Attiecībā uz Kipras lidostām tik būtiskas pārmaiņas laikposmā no 2007. gada līdz šim brīdim nav notikušas. Visbeidzot, Air Malta nodrošināja vairāk nekā 50 % Maltas gaisa satiksmes, savukārt Cyprus Airways daļa Kipras gaisa satiksmes tirgū 2012. gadā bija tikai 15 % un kopš tā laika ir tikai samazinājusies.

35

Air Malta

Air Malta plc

Air Malta

Cyprus Airways

Air Malta

Cyprus Airways

Air Malta

Cyprus Airways

(36)  Sk. Komisijas 2012. gada 27. jūnija lēmuma lietā SA.32523 (11/N) 11. punktu.

36

(37)  Sk. 2007. gada pārskatu, 97. lpp.; 2008. gada pārskatu, 88. lpp.; 2009. gada pārskatu, 91. lpp.

37

(38)  Sk. spriedumu lietā C-70/72 Komisija/Vācija (Recueil 1973, 813. lpp., 13. punkts).

38

Recueil

(39)  Sk. spriedumu apvienotajās lietās C-278/92, C-279/92 un C-280/92 Spānija/Komisija (Recueil 1994, I-4103. lpp., 75. punkts).

39

Recueil

(40)  Sk. spriedumu lietā C-75/97 Beļģija/Komisija (Recueil 1999, I-030671. lpp., 64. un 65. punkts).

40

Recueil

(41)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

41

(42)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

42

(43)  Komisijas 2008. gada 30. janvāra Regula (EK) Nr. 271/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 82, 25.3.2008., 1. lpp.).

43

(44)  Šī informācija jāsniedz, izmantojot šā lēmuma pielikumā iekļauto tabulas veidlapu.

44

---

PIELIKUMS

INFORMĀCIJA PAR SAŅEMTAJĀM, ATGŪSTAMAJĀM UN JAU ATGŪTAJĀM ATBALSTA SUMMĀM (VISAS SUMMAS NORĀDĪTAS EUR)

| Atbalsta saņēmēja identitāte, pasākums | Saņemtā atbalsta kopējā summa | Atgūstamā atbalsta kopējā summa
  (pamatsumma) | Jau atgūtā atbalsta kopējā summa |
| --- | --- | --- | --- |
| Pamatsumma | Atgūstamās summas procenti |
| Cyprus Airways – valsts līdzdalība kapitāla palielināšanā | 3 1 3 30  000 (1) | 3 1 3 30  000 | | |
| Cyprus Airways – glābšanas atbalsta aizdevums | 3 4 5 00  000 (2) | 3 4 5 00  000 | | |
| Cyprus Airways – mācību atbalsts | 2 69  317,94 (3) | 2 69  317,94 | | |
| [Lūdzu, koriģējiet, ja, īstenojot 4. pasākumu, tika piešķirts cits atbalsts.] | | | | |

Atbalsta saņēmēja identitāte, pasākums

Saņemtā atbalsta kopējā summa

Atgūstamā atbalsta kopējā summa

(pamatsumma)

Jau atgūtā atbalsta kopējā summa

Pamatsumma

Atgūstamās summas procenti

Cyprus Airways – valsts līdzdalība kapitāla palielināšanā

3 1 3 30  000 (1)

3 1 3 30  000

Cyprus Airways – glābšanas atbalsta aizdevums

3 4 5 00  000 (2)

3 4 5 00  000

Cyprus Airways – mācību atbalsts

2 69  317,94 (3)

2 69  317,94

[Lūdzu, koriģējiet, ja, īstenojot 4. pasākumu, tika piešķirts cits atbalsts.]

---

(1)  Lēmuma 110. apsvērumā minētā summa.

(2)  Lēmuma 111. apsvērumā minētā summa.

(3)  Lēmuma 117. apsvērumā minētā summa.

---

| 8.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 179/112 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 179/112

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/1074

(2015. gada 19. janvāris)

par valsts atbalstu SA.35842 (2014/C) (ex 2012/NN), ko īstenojusi Itālija saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu papildkompensāciju uzņēmumam CSTP

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 74)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas sniegt piezīmes atbilstīgi iepriekš minētajiem noteikumiem un to piezīmes tika ņemtas vērā,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Atbilstīgi Līguma 108. panta 3. punktam Itālijas iestādes 2012. gada 5. decembrī iesniedza paziņojumu elektroniskā formā par to, ka atbilstīgi Consiglio di Stato (Itālijas Augstākā administratīvā tiesa) spriedumam ir piešķirta papildkompensācija uzņēmumam Consorzio Salernitano Trasporti Pubblici SpA (turpmāk “CSTP”), kas sniedz pasažieru pārvadājumu pakalpojumus ar autobusu, pamatojoties uz koncesijām, kuras Itālijas Kampānijas reģions (turpmāk “reģions”) piešķīris laikposmā no 1997. gada līdz 2002. gadam (turpmāk “pārskata periods”). |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi Līguma 108. panta 3. punktam Itālijas iestādes 2012. gada 5. decembrī iesniedza paziņojumu elektroniskā formā par to, ka atbilstīgi Consiglio di Stato (Itālijas Augstākā administratīvā tiesa) spriedumam ir piešķirta papildkompensācija uzņēmumam Consorzio Salernitano Trasporti Pubblici SpA (turpmāk “CSTP”), kas sniedz pasažieru pārvadājumu pakalpojumus ar autobusu, pamatojoties uz koncesijām, kuras Itālijas Kampānijas reģions (turpmāk “reģions”) piešķīris laikposmā no 1997. gada līdz 2002. gadam (turpmāk “pārskata periods”).

| (2) | Paziņojums tika reģistrēts ar lietas numuru SA.35842, un, sākot no 2012. gada 13. decembra, tas tiek uzskatīts par nepaziņotu pasākumu, jo atbilstīgi Komisijas rīcībā esošajai informācijai reģionam bija pienākums maksāt CSTP papildkompensāciju, sākot no 2012. gada 7. decembra, t. i., pēc tam, kad Itālijas valdība bija informējusi Komisiju par pasākumu, bet pirms Komisijas lēmuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

(2)

Paziņojums tika reģistrēts ar lietas numuru SA.35842, un, sākot no 2012. gada 13. decembra, tas tiek uzskatīts par nepaziņotu pasākumu, jo atbilstīgi Komisijas rīcībā esošajai informācijai reģionam bija pienākums maksāt CSTP papildkompensāciju, sākot no 2012. gada 7. decembra, t. i., pēc tam, kad Itālijas valdība bija informējusi Komisiju par pasākumu, bet pirms Komisijas lēmuma pieņemšanas.

| (3) | Komisija savā 2014. gada 20. februāra vēstulē informēja Itāliju par savu lēmumu sākt Līguma 108. panta 2. punktā minēto procedūru (turpmāk “lēmums sākt procedūru”). |
| --- | --- |

(3)

Komisija savā 2014. gada 20. februāra vēstulē informēja Itāliju par savu lēmumu sākt Līguma 108. panta 2. punktā minēto procedūru (turpmāk “lēmums sākt procedūru”).

| (4) | Lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (1). Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pasākumu. |
| --- | --- |

(4)

Lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (1). Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pasākumu.

| (5) | Itālijas iestādes savās 2014. gada 21. un 25. marta vēstulēs iesniedza savus apsvērumus par lēmumu sākt procedūru. |
| --- | --- |

(5)

Itālijas iestādes savās 2014. gada 21. un 25. marta vēstulēs iesniedza savus apsvērumus par lēmumu sākt procedūru.

| (6) | CSTP, kas ir atbalsta saņēmējs, bija vienīgā trešā persona, kas iesniedza apsvērumus par lēmumu sākt procedūru. Uzņēmuma piezīmes tika saņemtas 2014. gada 25., 26., 27. un 28. martā. |
| --- | --- |

(6)

CSTP, kas ir atbalsta saņēmējs, bija vienīgā trešā persona, kas iesniedza apsvērumus par lēmumu sākt procedūru. Uzņēmuma piezīmes tika saņemtas 2014. gada 25., 26., 27. un 28. martā.

| (7) | Itālija neiesniedza piezīmes par trešās personas sniegtajiem apsvērumiem. |
| --- | --- |

(7)

Itālija neiesniedza piezīmes par trešās personas sniegtajiem apsvērumiem.

| (8) | Pēc tam, kad Komisija piekrita pagarināt termiņu, Itālijas iestādes sniedza papildinformāciju savā 2014. gada 15. septembra vēstulē. |
| --- | --- |

(8)

Pēc tam, kad Komisija piekrita pagarināt termiņu, Itālijas iestādes sniedza papildinformāciju savā 2014. gada 15. septembra vēstulē.

2.   PASĀKUMA APRAKSTS

2.1.   UZŅĒMUMS

| (9) | CSTP ir akciju sabiedrība, kas sniedz vietēja mēroga sabiedriskā transporta pakalpojumus, pamatojoties uz reģiona un municipalitātes koncesijām. Saskaņā ar precīzāku Itālijas iestāžu sniegto informāciju CSTP visā pārskata periodā nodrošināja autobusu maršrutu tīklu saskaņā ar reģiona koncesiju, aptverot aptuveni deviņus miljonus kilometru gadā. |
| --- | --- |

(9)

CSTP ir akciju sabiedrība, kas sniedz vietēja mēroga sabiedriskā transporta pakalpojumus, pamatojoties uz reģiona un municipalitātes koncesijām. Saskaņā ar precīzāku Itālijas iestāžu sniegto informāciju CSTP visā pārskata periodā nodrošināja autobusu maršrutu tīklu saskaņā ar reģiona koncesiju, aptverot aptuveni deviņus miljonus kilometru gadā.

| (10) | Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju reģions par minētajiem pakalpojumiem pārskata periodā jau ir samaksājis CSTP EUR 13 1 6 32  525,80 un no šīs summas EUR 12 5 8 69  212,47 ir par pakalpojumu nodrošināšanu un pārvaldību un EUR 5 7 63  313,32 – par ieguldījumiem. Tā kā šāda kompensācija izrādās piešķirta CSTP vairāk nekā desmit gadus pirms Komisijas pirmā pieprasījuma Itālijas valstij sniegt informāciju, uz to neattieksies prasība veikt novērtējumu šīs procedūras ietvaros (2). |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju reģions par minētajiem pakalpojumiem pārskata periodā jau ir samaksājis CSTP EUR 13 1 6 32  525,80 un no šīs summas EUR 12 5 8 69  212,47 ir par pakalpojumu nodrošināšanu un pārvaldību un EUR 5 7 63  313,32 – par ieguldījumiem. Tā kā šāda kompensācija izrādās piešķirta CSTP vairāk nekā desmit gadus pirms Komisijas pirmā pieprasījuma Itālijas valstij sniegt informāciju, uz to neattieksies prasība veikt novērtējumu šīs procedūras ietvaros (2).

| (11) | Papildus iepriekš minētajām jau saņemtajām summām CSTP pieprasījis reģionam papildkompensāciju EUR 1 4 5 45  946 apmērā, pamatojoties uz Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 (3), par ekonomiskiem zaudējumiem, kas uzņēmumam esot radīti, jo tam tikušas uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. |
| --- | --- |

(11)

Papildus iepriekš minētajām jau saņemtajām summām CSTP pieprasījis reģionam papildkompensāciju EUR 1 4 5 45  946 apmērā, pamatojoties uz Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 (3), par ekonomiskiem zaudējumiem, kas uzņēmumam esot radīti, jo tam tikušas uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības.

| (12) | Reģiona administratīvā tiesa, kas atrodas Salerno, 2008. gadā noraidīja CSTP prasību par papildkompensāciju, pamatojoties uz Regulu (EEK) Nr. 1191/69. Tiesa norādīja, ka atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 4. pantam (4)
  CSTP nevar pieprasīt kompensāciju par ekonomiskiem zaudējumiem, kas uzņēmumam radušies tam uzlikto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību rezultātā, ja iepriekš uzņēmums nav pieprasījis izbeigt šādas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. |
| --- | --- |

(12)

Reģiona administratīvā tiesa, kas atrodas Salerno, 2008. gadā noraidīja CSTP prasību par papildkompensāciju, pamatojoties uz Regulu (EEK) Nr. 1191/69. Tiesa norādīja, ka atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 4. pantam (4)
  CSTP nevar pieprasīt kompensāciju par ekonomiskiem zaudējumiem, kas uzņēmumam radušies tam uzlikto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību rezultātā, ja iepriekš uzņēmums nav pieprasījis izbeigt šādas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības.

2.2.   CONSIGLIO DI STATO SPRIEDUMI

| (13) | Savā 2009. gada 27. jūlija spriedumā (Sentenza no. 4683/09) Consiglio di Stato atbalstīja CSTP apelāciju saistībā ar Salerno Reģionālās administratīvās tiesas spriedumu un secināja, ka CSTP ir tiesības saņemt papildkompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem, ko uzņēmums veicis atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 6., 10. un 11. pantam. Spriedumā nav precīzi noteikts, no kura tiesību akta izriet, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tikušas uzliktas, un tieši kādā veidā tas noticis, bet uzsvērts, ka nevar noraidīt tāda uzņēmuma prasību, kurš sniedz sabiedriskos pakalpojumus, ja prasība ir atmaksāt izmaksas, kas faktiski jau ir radušās, sniedzot šādus pakalpojumus. Consiglio di Stato arī uzskatīja, ka CSTP bija tiesības saņemt sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju arī tad, ja iepriekš uzņēmums nebija pieprasījis izbeigt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. |
| --- | --- |

(13)

Savā 2009. gada 27. jūlija spriedumā (Sentenza no. 4683/09) Consiglio di Stato atbalstīja CSTP apelāciju saistībā ar Salerno Reģionālās administratīvās tiesas spriedumu un secināja, ka CSTP ir tiesības saņemt papildkompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem, ko uzņēmums veicis atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 6., 10. un 11. pantam. Spriedumā nav precīzi noteikts, no kura tiesību akta izriet, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tikušas uzliktas, un tieši kādā veidā tas noticis, bet uzsvērts, ka nevar noraidīt tāda uzņēmuma prasību, kurš sniedz sabiedriskos pakalpojumus, ja prasība ir atmaksāt izmaksas, kas faktiski jau ir radušās, sniedzot šādus pakalpojumus. Consiglio di Stato arī uzskatīja, ka CSTP bija tiesības saņemt sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju arī tad, ja iepriekš uzņēmums nebija pieprasījis izbeigt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības.

| (14) | Consiglio di Stato norādījusi, ka CSTP pienākošās papildkompensācijas precīzais apmērs bija jānosaka reģionam, pamatojoties uz ticamiem datiem, kas iegūti no uzņēmuma finanšu pārskatiem, un ir jābūt redzamai starpībai starp izmaksām, kuras ir saistītas ar to CSTP darbības daļu, kas ir sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, un attiecīgajiem ieņēmumiem. Tomēr reģions apgalvoja, ka tas nevarēja noteikt summu, jo nebija skaidru un ticamu datu. |
| --- | --- |

(14)

Consiglio di Stato norādījusi, ka CSTP pienākošās papildkompensācijas precīzais apmērs bija jānosaka reģionam, pamatojoties uz ticamiem datiem, kas iegūti no uzņēmuma finanšu pārskatiem, un ir jābūt redzamai starpībai starp izmaksām, kuras ir saistītas ar to CSTP darbības daļu, kas ir sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, un attiecīgajiem ieņēmumiem. Tomēr reģions apgalvoja, ka tas nevarēja noteikt summu, jo nebija skaidru un ticamu datu.

| (15) | Ar 2010. gada 13. decembra rīkojumu (ordinanza) Nr. 8736/2010 Consiglio di Stato iecēla ekspertu šā uzdevuma veikšanai. Itālijas iestādes norādīja, ka minētais eksperts arī nevarēja noteikt kompensējamo summu, un tikai tad, kad ar 2011. gada 7. novembra rīkojumu Nr. 5897/2011 Consiglio di Stato iecēla vēl vienu ekspertu, tika aprēķināta konkrēta kompensācijas summa, izmantojot “induktīvu metodi”, kā noteikts Consiglio di Stato2011. gada 25. jūlija rīkojumā Nr. 3244/2011. Pamatojoties uz šiem aprēķiniem, eksperti secināja, ka CSTP nebija saņēmis pietiekamu kompensāciju tikai par 1998. gadu, jo tika piemērota Regulas (EEK) Nr. 1191/69 11. pantā noteiktā formula (t. i., par saistībām ievērot likmes jeb tarifu saistības). Eksperti nevarēja izmantot induktīvo metodi nepietiekamās kompensācijas (ja tāda bija) aprēķināšanai, pamatojoties uz minētās regulas 10. pantu (t. i., par saistībām veikt darbību vai veikt pārvadājumus), jo nebija ticamu datu un pastāvēja risks, ka minētās metodes izmantošanas rezultātā uzņēmums vēlreiz saņemtu kompensāciju, kas tam jau bija aprēķināta saskaņā ar 11. pantu. Netieši eksperti tādējādi pieņēma, ka CSTP tika uzliktas tarifu saistības. |
| --- | --- |

(15)

Ar 2010. gada 13. decembra rīkojumu (ordinanza) Nr. 8736/2010 Consiglio di Stato iecēla ekspertu šā uzdevuma veikšanai. Itālijas iestādes norādīja, ka minētais eksperts arī nevarēja noteikt kompensējamo summu, un tikai tad, kad ar 2011. gada 7. novembra rīkojumu Nr. 5897/2011 Consiglio di Stato iecēla vēl vienu ekspertu, tika aprēķināta konkrēta kompensācijas summa, izmantojot “induktīvu metodi”, kā noteikts Consiglio di Stato2011. gada 25. jūlija rīkojumā Nr. 3244/2011. Pamatojoties uz šiem aprēķiniem, eksperti secināja, ka CSTP nebija saņēmis pietiekamu kompensāciju tikai par 1998. gadu, jo tika piemērota Regulas (EEK) Nr. 1191/69 11. pantā noteiktā formula (t. i., par saistībām ievērot likmes jeb tarifu saistības). Eksperti nevarēja izmantot induktīvo metodi nepietiekamās kompensācijas (ja tāda bija) aprēķināšanai, pamatojoties uz minētās regulas 10. pantu (t. i., par saistībām veikt darbību vai veikt pārvadājumus), jo nebija ticamu datu un pastāvēja risks, ka minētās metodes izmantošanas rezultātā uzņēmums vēlreiz saņemtu kompensāciju, kas tam jau bija aprēķināta saskaņā ar 11. pantu. Netieši eksperti tādējādi pieņēma, ka CSTP tika uzliktas tarifu saistības.

| (16) | Attiecīgi Consiglio di Stato savā 2012. gada 7. novembra spriedumā Nr. 5649/2012 noteica, ka skaitliskā izteiksmē reģionam jāmaksā CSTP papildkompensācija EUR 4 9 51  838 apmērā – t. i., nepietiekamā kompensācija par 1998. gadu – un maksājums jāveic līdz 2012. gada 7. decembrim. Norādīto summu reģions samaksāja CSTP2012. gada 21. decembrī. |
| --- | --- |

(16)

Attiecīgi Consiglio di Stato savā 2012. gada 7. novembra spriedumā Nr. 5649/2012 noteica, ka skaitliskā izteiksmē reģionam jāmaksā CSTP papildkompensācija EUR 4 9 51  838 apmērā – t. i., nepietiekamā kompensācija par 1998. gadu – un maksājums jāveic līdz 2012. gada 7. decembrim. Norādīto summu reģions samaksāja CSTP2012. gada 21. decembrī.

| (17) | Reģiona veiktais papildkompensācijas maksājums CSTP saskaņā ar spriedumu Nr. 5649/2012 ir nepaziņotais pasākums un šā lēmuma priekšmets. |
| --- | --- |

(17)

Reģiona veiktais papildkompensācijas maksājums CSTP saskaņā ar spriedumu Nr. 5649/2012 ir nepaziņotais pasākums un šā lēmuma priekšmets.

2.3.   ITĀLIJAS IESTĀŽU SNIEGTĀ PAPILDINFORMĀCIJA/APSVĒRUMI

| (18) | Itālijas iestādes norādīja, ka CSTP – līdzīgi kā citi pakalpojumu sniedzēji, kuri veic reģionālus plānotus pārvadājumus ar autobusu, – darbojās saskaņā ar pagaidu licenci (koncesiju), kas jāatjauno reizi gadā pēc uzņēmuma pieprasījuma. Šādas koncesijas dod uzņēmumam ekskluzīvas tiesības sniegt attiecīgos pakalpojumus. |
| --- | --- |

(18)

Itālijas iestādes norādīja, ka CSTP – līdzīgi kā citi pakalpojumu sniedzēji, kuri veic reģionālus plānotus pārvadājumus ar autobusu, – darbojās saskaņā ar pagaidu licenci (koncesiju), kas jāatjauno reizi gadā pēc uzņēmuma pieprasījuma. Šādas koncesijas dod uzņēmumam ekskluzīvas tiesības sniegt attiecīgos pakalpojumus.

| (19) | Itālijas iestādes arī norāda, ka CSTP pieprasīja reģionam koncesijas pakalpojumu sniegšanai attiecīgajos maršrutos katrā pārskata perioda gadā un šādas koncesijas vienmēr nozīmēja to, ka pakalpojumi tika sniegti, uzņēmumam pilnībā uzņemoties risku, t. i., “pakalpojuma sniegšana nav saistīta ar tiesībām uz subsīdiju vai jebkādu kompensāciju”. Itālijas iestādes iesniedza 1973. gadā noslēgta koncesijas līguma parauga kopiju un norādīja, ka šāds līgums atbilst līgumam ar CSTP pārskata periodā. Tomēr Itālijas iestādes neiesniedza nevienu koncesijas līgumu, kas pārskata periodā būtu noslēgts ar CSTP. |
| --- | --- |

(19)

Itālijas iestādes arī norāda, ka CSTP pieprasīja reģionam koncesijas pakalpojumu sniegšanai attiecīgajos maršrutos katrā pārskata perioda gadā un šādas koncesijas vienmēr nozīmēja to, ka pakalpojumi tika sniegti, uzņēmumam pilnībā uzņemoties risku, t. i., “pakalpojuma sniegšana nav saistīta ar tiesībām uz subsīdiju vai jebkādu kompensāciju”. Itālijas iestādes iesniedza 1973. gadā noslēgta koncesijas līguma parauga kopiju un norādīja, ka šāds līgums atbilst līgumam ar CSTP pārskata periodā. Tomēr Itālijas iestādes neiesniedza nevienu koncesijas līgumu, kas pārskata periodā būtu noslēgts ar CSTP.

| (20) | Itālijas iestādes uzskata, ka saskaņā ar šīm koncesijām CSTP varēja ierosināt citu transportlīdzekļu izmantošanu vai iesniegt pieteikumu par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izbeigšanu pilnībā vai daļēji, ja šādas saistības uzņēmumam radīja ekonomiskus zaudējumus, tomēr uzņēmums nekad nav īstenojis šādas tiesības. Itālijas iestādes arī apgalvo, ka uzņēmums nekad nav informējis reģionu par to, ka tam ir ekonomiski zaudējumi vai ka tas pilda saistības, ko tas nepildītu, ja tam nebūtu pienākuma sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ietvaros. Visbeidzot, Itālijas iestādes norāda, ka CSTP nekad nebija pieprasījis izbeigt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kā varētu būt noteikts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 4. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(20)

Itālijas iestādes uzskata, ka saskaņā ar šīm koncesijām CSTP varēja ierosināt citu transportlīdzekļu izmantošanu vai iesniegt pieteikumu par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izbeigšanu pilnībā vai daļēji, ja šādas saistības uzņēmumam radīja ekonomiskus zaudējumus, tomēr uzņēmums nekad nav īstenojis šādas tiesības. Itālijas iestādes arī apgalvo, ka uzņēmums nekad nav informējis reģionu par to, ka tam ir ekonomiski zaudējumi vai ka tas pilda saistības, ko tas nepildītu, ja tam nebūtu pienākuma sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ietvaros. Visbeidzot, Itālijas iestādes norāda, ka CSTP nekad nebija pieprasījis izbeigt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kā varētu būt noteikts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 4. panta 1. punktā.

| (21) | Itālijas iestādes norāda, ka uzņēmumam CSTP iepriekš piešķirtās publiskās iemaksas balstījās uz standartizmaksu metodiku un tika aprēķinātas, pamatojoties uz noteiktiem parametriem, kas paredzēti Reģiona likumā Nr. 16/1983 (5); šādi parametri ir, piemēram, piešķirto kilometru skaits salīdzinājumā ar nobraukto kilometru skaitu, darbinieku un autobusu skaits, un šādi parametri atšķirtos atkarībā no sniegtā pakalpojuma veida (pakalpojums tiek sniegts pilsētā vai kalnos), darbiniekiem piemērotā tiesiskā un saimnieciskā regulējuma, uzņēmuma lieluma un autobusu izmaksām. |
| --- | --- |

(21)

Itālijas iestādes norāda, ka uzņēmumam CSTP iepriekš piešķirtās publiskās iemaksas balstījās uz standartizmaksu metodiku un tika aprēķinātas, pamatojoties uz noteiktiem parametriem, kas paredzēti Reģiona likumā Nr. 16/1983 (5); šādi parametri ir, piemēram, piešķirto kilometru skaits salīdzinājumā ar nobraukto kilometru skaitu, darbinieku un autobusu skaits, un šādi parametri atšķirtos atkarībā no sniegtā pakalpojuma veida (pakalpojums tiek sniegts pilsētā vai kalnos), darbiniekiem piemērotā tiesiskā un saimnieciskā regulējuma, uzņēmuma lieluma un autobusu izmaksām.

| (22) | Itālijas iestādes arī apšauba, vai CSTP ir parādījis, ka tas efektīvi un pareizi ir pildījis sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 prasībām, un norāda, ka CSTP neveica atsevišķu uzskaiti, kā tas noteikts minētās regulas 1. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(22)

Itālijas iestādes arī apšauba, vai CSTP ir parādījis, ka tas efektīvi un pareizi ir pildījis sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 prasībām, un norāda, ka CSTP neveica atsevišķu uzskaiti, kā tas noteikts minētās regulas 1. panta 5. punktā.

2.4.   KOMPENSĀCIJAS APMĒRS

| (23) | Kā paskaidrots 15. apsvērumā, Consiglio di Stato iecēla divus ekspertus, lai tie noteiktu papildkompensāciju, kas CSTP pienākas no reģiona, pamatojoties uz Regulas (EEK) Nr. 1191/69 6., 10. un 11. pantu. Eksperti savus ziņojumus sniedza 2012. gada 27. septembrī, bet tikai otrais eksperts varēja aprēķināt papildkompensāciju, kas reģionam bija jāmaksā uzņēmumam CSTP. |
| --- | --- |

(23)

Kā paskaidrots 15. apsvērumā, Consiglio di Stato iecēla divus ekspertus, lai tie noteiktu papildkompensāciju, kas CSTP pienākas no reģiona, pamatojoties uz Regulas (EEK) Nr. 1191/69 6., 10. un 11. pantu. Eksperti savus ziņojumus sniedza 2012. gada 27. septembrī, bet tikai otrais eksperts varēja aprēķināt papildkompensāciju, kas reģionam bija jāmaksā uzņēmumam CSTP.

| (24) | Saistībā ar papildkompensāciju par saistībām veikt darbību vai veikt pārvadājumus, kā norādīts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 10. pantā, eksperti savos ziņojumos bieži norāda, ka CSTP prasība saņemt papildkompensāciju nebija pamatota ar pietiekamiem datiem un dokumentiem precīzam summas aprēķinam. Turklāt abas puses (t. i., CSTP un reģions) iesniedza datus, kas nebija saskanīgi vai pietiekami precīzi, bet tikai aptuvenas summas. Attiecīgi eksperti savos ziņojumos secina, ka puses iesniegušas neatbilstīgus dokumentārus pierādījumus, lai varētu novērtēt nerentablos maršrutus pārvadājumiem ar autobusu, un norāda, ka saistībā ar šo nav iespējams veikt ticamas aplēses, pat izmantojot Consiglio di Stato norādīto “induktīvo metodi”. Tādējādi eksperti secina, ka papildkompensācija par saistībām veikt darbību vai veikt pārvadājumus, kas aprēķināta, pamatojoties uz Regulas (EEK) Nr. 1191/69 10. pantu (6), būtu nulle. |
| --- | --- |

(24)

Saistībā ar papildkompensāciju par saistībām veikt darbību vai veikt pārvadājumus, kā norādīts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 10. pantā, eksperti savos ziņojumos bieži norāda, ka CSTP prasība saņemt papildkompensāciju nebija pamatota ar pietiekamiem datiem un dokumentiem precīzam summas aprēķinam. Turklāt abas puses (t. i., CSTP un reģions) iesniedza datus, kas nebija saskanīgi vai pietiekami precīzi, bet tikai aptuvenas summas. Attiecīgi eksperti savos ziņojumos secina, ka puses iesniegušas neatbilstīgus dokumentārus pierādījumus, lai varētu novērtēt nerentablos maršrutus pārvadājumiem ar autobusu, un norāda, ka saistībā ar šo nav iespējams veikt ticamas aplēses, pat izmantojot Consiglio di Stato norādīto “induktīvo metodi”. Tādējādi eksperti secina, ka papildkompensācija par saistībām veikt darbību vai veikt pārvadājumus, kas aprēķināta, pamatojoties uz Regulas (EEK) Nr. 1191/69 10. pantu (6), būtu nulle.

| (25) | Eksperti secina, ka papildkompensāciju par saistībām ievērot likmes (jeb tarifu saistības) – Regulas (EEK) Nr. 1191/69 11. pants – nevar aprēķināt, pamatojoties uz minētā panta 2. punktu, jo puses nav definējušas tirgus stāvokli un to, ka ikvienu kompensāciju attiecīgi aprēķina, pamatojoties uz minētā panta 1. punktu. Tomēr eksperti atzīst, ka aprēķinu nav iespējams veikt arī saskaņā ar 1. punktu, jo datu nav vai tie nav ticami. Tādēļ tika piemērota Consiglio di Stato norādītā “induktīvā metode”, saskaņā ar kuru tika izmantots jēdziens “standartizmaksas” – pamatojoties uz “standartizmaksas uz vienu vienību” – un koncesijas aptverto kilometru skaits, lai aprēķinātu, vai pārskata periodā CSTP saņēma nepietiekamu kompensāciju par tam uzliktajām tarifu saistībām. |
| --- | --- |

(25)

Eksperti secina, ka papildkompensāciju par saistībām ievērot likmes (jeb tarifu saistības) – Regulas (EEK) Nr. 1191/69 11. pants – nevar aprēķināt, pamatojoties uz minētā panta 2. punktu, jo puses nav definējušas tirgus stāvokli un to, ka ikvienu kompensāciju attiecīgi aprēķina, pamatojoties uz minētā panta 1. punktu. Tomēr eksperti atzīst, ka aprēķinu nav iespējams veikt arī saskaņā ar 1. punktu, jo datu nav vai tie nav ticami. Tādēļ tika piemērota Consiglio di Stato norādītā “induktīvā metode”, saskaņā ar kuru tika izmantots jēdziens “standartizmaksas” – pamatojoties uz “standartizmaksas uz vienu vienību” – un koncesijas aptverto kilometru skaits, lai aprēķinātu, vai pārskata periodā CSTP saņēma nepietiekamu kompensāciju par tam uzliktajām tarifu saistībām.

| (26) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, eksperti aprēķināja papildkompensācijas apmēru, izmantojot Regulas (EEK) Nr. 1191/69 11. pantā noteikto formulu un pieņemot, ka pārskata periodā CSTP tika uzliktas tarifu saistības; aprēķins apkopots tabulā turpmāk: | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A. | Ieņēmumi saistībā ar komercpārvaldību |

(26)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, eksperti aprēķināja papildkompensācijas apmēru, izmantojot Regulas (EEK) Nr. 1191/69 11. pantā noteikto formulu un pieņemot, ka pārskata periodā CSTP tika uzliktas tarifu saistības; aprēķins apkopots tabulā turpmāk:

1997

1998

1999

2000

2001

2002

A.

Ieņēmumi saistībā ar komercpārvaldību

4 0 3 03  387,71

4 2 3 12  390,51

4 1 1 74  023,85

4 2 3 99  523,59

4 2 0 10  059,97

4 2 0 10  059,97

| B. | Faktiskie ieņēmumi saistībā ar pārvaldību šajā lietā |
| --- | --- |

B.

Faktiskie ieņēmumi saistībā ar pārvaldību šajā lietā

9 4 84  545,48

8 7 05  924,03

8 5 77  234,29

9 2 54  374,76

9 4 47  735,00

9 4 30  225,00

| C. | Veiktās iemaksas |
| --- | --- |

C.

Veiktās iemaksas

3 4 1 06  026,86

2 9 9 35  681,81

3 4 1 24  760,15

3 5 1 99  742,20

3 3 4 96  192,00

3 3 8 69  048,00

A – (B + C)

–3 2 87  184,64

3 6 70  784,68

–1 5 27  970,59

–2 0 54  593,37

–9 33  867,03

–1 2 89  213,03

A – (B + C)

3 6 70  784,68

| (27) | Saskaņā ar aprēķiniem CSTP varēja apgalvot, ka tas nav saņēmis pietiekamu kompensāciju tikai par 1998. gadu, jo tam tika uzliktas tarifu saistības. Nepietiekamā kompensācija bija EUR 3 6 70  784,68, kam tika pieskaitīti likumīgie procenti EUR 1 2 81  053,57 apmērā, un attiecīgi papildkompensācija bija EUR 4 9 51  838,25. Šādu summu Consiglio di Stato lika reģionam samaksāt CSTP, un tā faktiski tika samaksāta 2012. gada 21. decembrī. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar aprēķiniem CSTP varēja apgalvot, ka tas nav saņēmis pietiekamu kompensāciju tikai par 1998. gadu, jo tam tika uzliktas tarifu saistības. Nepietiekamā kompensācija bija EUR 3 6 70  784,68, kam tika pieskaitīti likumīgie procenti EUR 1 2 81  053,57 apmērā, un attiecīgi papildkompensācija bija EUR 4 9 51  838,25. Šādu summu Consiglio di Stato lika reģionam samaksāt CSTP, un tā faktiski tika samaksāta 2012. gada 21. decembrī.

2.5.   PAMATOJUMS PROCEDŪRAS SĀKŠANAI

| (28) | Lēmumā sākt procedūru ir paskaidrots, ka Komisijai bija bažas par pasākuma saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(28)

Lēmumā sākt procedūru ir paskaidrots, ka Komisijai bija bažas par pasākuma saderību ar iekšējo tirgu.

| (29) | Pirmkārt, Komisija apšaubīja, ka ir izpildīti četri nosacījumi, kurus Eiropas Savienības Tiesa (turpmāk “Tiesa”) noteikusi Altmark lietā (7). |
| --- | --- |

(29)

Pirmkārt, Komisija apšaubīja, ka ir izpildīti četri nosacījumi, kurus Eiropas Savienības Tiesa (turpmāk “Tiesa”) noteikusi Altmark lietā (7).

| (30) | Otrkārt, Komisijai bija šaubas par atbrīvojumu no paziņošanas pienākuma saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69. Jautājums par to, vai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu Itālijas iestādes patiesi tiek atbrīvotas no iepriekšējas informēšanas šajā lietā, ir atkarīgs no šādiem faktoriem: pirmkārt, vai reģions faktiski ir vienpusēji uzlicis CSTP sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, un, otrkārt, vai kompensācija, kas izmaksāta par šīm saistībām, atbilst Regulas (EEK) Nr. 1191/69 prasībām. Komisija nevarēja izdarīt secinājumu, vai CSTP piešķirtā kompensācija atbilda šiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(30)

Otrkārt, Komisijai bija šaubas par atbrīvojumu no paziņošanas pienākuma saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69. Jautājums par to, vai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu Itālijas iestādes patiesi tiek atbrīvotas no iepriekšējas informēšanas šajā lietā, ir atkarīgs no šādiem faktoriem: pirmkārt, vai reģions faktiski ir vienpusēji uzlicis CSTP sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, un, otrkārt, vai kompensācija, kas izmaksāta par šīm saistībām, atbilst Regulas (EEK) Nr. 1191/69 prasībām. Komisija nevarēja izdarīt secinājumu, vai CSTP piešķirtā kompensācija atbilda šiem nosacījumiem.

| (31) | Treškārt, Komisijai bija bažas par pasākuma iespējamo saderību atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1370/2007 (8). Komisijai bija bažas par to, vai, ja apstiprinātos, ka kaut viens nosacījums atbrīvošanai no paziņošanas atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 1191/69 nav izpildīts un ir jāveic novērtējums atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1370/2007, šajā lietā ir nodrošināta atbilstība minētās regulas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(31)

Treškārt, Komisijai bija bažas par pasākuma iespējamo saderību atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1370/2007 (8). Komisijai bija bažas par to, vai, ja apstiprinātos, ka kaut viens nosacījums atbrīvošanai no paziņošanas atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 1191/69 nav izpildīts un ir jāveic novērtējums atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1370/2007, šajā lietā ir nodrošināta atbilstība minētās regulas nosacījumiem.

3.   ITĀLIJAS PIEZĪMES

| (32) | Itālijas valsts iestādes nesniedza piezīmes par lēmumu sākt procedūru. Piezīmes iesniedza tikai Kampānijas reģions. |
| --- | --- |

(32)

Itālijas valsts iestādes nesniedza piezīmes par lēmumu sākt procedūru. Piezīmes iesniedza tikai Kampānijas reģions.

| (33) | Pirmkārt, reģions norādīja, ka CSTP nebija iesniedzis pierādījumus par atbilstīgu atsevišķu uzskaiti. |
| --- | --- |

(33)

Pirmkārt, reģions norādīja, ka CSTP nebija iesniedzis pierādījumus par atbilstīgu atsevišķu uzskaiti.

| (34) | Reģions arī atkārtoti norādīja, ka pārskata periodā tas nav vienpusēji uzlicis sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Uzņēmums, ievērojot tolaik spēkā esošos noteikumus, pieprasījis ik gadu atjaunot koncesijas ietvaros sniegtos pakalpojumus, tādējādi neviens koncesijas akts nenozīmēja, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tiek vienpusēji uzliktas. Turklāt reģions atkārtoti pieprasījis, lai CSTP iesniedz dokumentārus pierādījumus par aktiem vai līgumiem, ar kuriem uzņēmumam tiek uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, lai nodrošinātu atbilstību spriedumam, bet saskaņā ar reģiona sniegto informāciju uzņēmums nekad nav sniedzis atbildi uz šiem pieprasījumiem. CSTP arī nekad nav iesniedzis pierādījumus par to, ka tas būtu pieprasījis, lai reģions maina koncesijas līguma nosacījumus par maršrutiem, laika grafiku un likmēm (tarifiem), vai ka reģions būtu noraidījis šādu prasību, ja tāda būtu izteikta. Saistībā ar maksimāli pieļaujamajiem tarifiem reģions norādīja, ka koncesijas līgumos uzliktās likmes (tarifi) izriet no vispārējiem pasākumiem cenu politikas jomā un tās tiek piemērotas visiem uzņēmumiem, kuri darbojas vienā nozarē. |
| --- | --- |

(34)

Reģions arī atkārtoti norādīja, ka pārskata periodā tas nav vienpusēji uzlicis sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Uzņēmums, ievērojot tolaik spēkā esošos noteikumus, pieprasījis ik gadu atjaunot koncesijas ietvaros sniegtos pakalpojumus, tādējādi neviens koncesijas akts nenozīmēja, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tiek vienpusēji uzliktas. Turklāt reģions atkārtoti pieprasījis, lai CSTP iesniedz dokumentārus pierādījumus par aktiem vai līgumiem, ar kuriem uzņēmumam tiek uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, lai nodrošinātu atbilstību spriedumam, bet saskaņā ar reģiona sniegto informāciju uzņēmums nekad nav sniedzis atbildi uz šiem pieprasījumiem. CSTP arī nekad nav iesniedzis pierādījumus par to, ka tas būtu pieprasījis, lai reģions maina koncesijas līguma nosacījumus par maršrutiem, laika grafiku un likmēm (tarifiem), vai ka reģions būtu noraidījis šādu prasību, ja tāda būtu izteikta. Saistībā ar maksimāli pieļaujamajiem tarifiem reģions norādīja, ka koncesijas līgumos uzliktās likmes (tarifi) izriet no vispārējiem pasākumiem cenu politikas jomā un tās tiek piemērotas visiem uzņēmumiem, kuri darbojas vienā nozarē.

4.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (35) | CSTP, kas ir atbalsta saņēmējs, bija vienīgā trešā persona, kas iesniedza apsvērumus par lēmumu sākt procedūru. Uzņēmums nepiekrita Komisijas sākotnējai nostājai lēmumā sākt procedūru. |
| --- | --- |

(35)

CSTP, kas ir atbalsta saņēmējs, bija vienīgā trešā persona, kas iesniedza apsvērumus par lēmumu sākt procedūru. Uzņēmums nepiekrita Komisijas sākotnējai nostājai lēmumā sākt procedūru.

| (36) | Pirmkārt, CSTP apgalvoja, ka pārskata periodā reģions tam vienpusēji uzlika sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Sava prasījuma pamatošanai CSTP norādīja, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības nebija noteiktas dokumentā, ar kuru uzņēmumam tika piešķirta koncesija, jo tāda dokumenta nebija, bet tās izrietēja tikai no reģiona iekšējiem tiesību aktiem, kuros tiek iepriekš noteikta uzņēmuma organizatoriskā struktūra un tas, ka kompensācija tiek noteikta, izmantojot t. s. “standartizmaksu” mehānismu. CSTP paskaidroja, ka Itālijā sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tiek reglamentētas Likumā Nr. 151/81, Reģiona likumā Nr. 16/83, Likuma Nr. 59/97 4. pantā un Dekrētā Nr. 422/97. Reģions uzticēja CSTP sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, izmantojot 1972./1973. gadā noslēgtu koncesijas aktu, un atjaunoja koncesiju reizi gadā līdz 2003. gadam. To, ka pārskata periodā CSTP tika uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, piemēram, tarifu saistības, maršruti, laika grafiks un pieturas, varot secināt no šādiem dokumentiem:






  — | līguma par pakalpojumu savienošanu, ko uzņēmums CSTP un reģions parakstīja par 2003. gadu atbilstīgi Reģiona likuma Nr. 3/02 46. pantam, saskaņā ar kuru tiek atsauktas un aizstātas pastāvošās koncesijas, |
| --- | --- | --- |

(36)

Pirmkārt, CSTP apgalvoja, ka pārskata periodā reģions tam vienpusēji uzlika sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Sava prasījuma pamatošanai CSTP norādīja, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības nebija noteiktas dokumentā, ar kuru uzņēmumam tika piešķirta koncesija, jo tāda dokumenta nebija, bet tās izrietēja tikai no reģiona iekšējiem tiesību aktiem, kuros tiek iepriekš noteikta uzņēmuma organizatoriskā struktūra un tas, ka kompensācija tiek noteikta, izmantojot t. s. “standartizmaksu” mehānismu. CSTP paskaidroja, ka Itālijā sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tiek reglamentētas Likumā Nr. 151/81, Reģiona likumā Nr. 16/83, Likuma Nr. 59/97 4. pantā un Dekrētā Nr. 422/97. Reģions uzticēja CSTP sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, izmantojot 1972./1973. gadā noslēgtu koncesijas aktu, un atjaunoja koncesiju reizi gadā līdz 2003. gadam. To, ka pārskata periodā CSTP tika uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, piemēram, tarifu saistības, maršruti, laika grafiks un pieturas, varot secināt no šādiem dokumentiem:

—

līguma par pakalpojumu savienošanu, ko uzņēmums CSTP un reģions parakstīja par 2003. gadu atbilstīgi Reģiona likuma Nr. 3/02 46. pantam, saskaņā ar kuru tiek atsauktas un aizstātas pastāvošās koncesijas,

| — | reģiona valdības 1999. gada 30. decembra Lēmuma (delibera della Giunta Regionale) Nr. 4873, saskaņā ar kuru CSTP tiek piešķirta atļauja grozīt dažus maršrutus, ņemot vērā paša uzņēmuma un citu pieteikumu iesniedzēju pieprasījumu, |
| --- | --- |

—

reģiona valdības 1999. gada 30. decembra Lēmuma (delibera della Giunta Regionale) Nr. 4873, saskaņā ar kuru CSTP tiek piešķirta atļauja grozīt dažus maršrutus, ņemot vērā paša uzņēmuma un citu pieteikumu iesniedzēju pieprasījumu,

| — | reģiona valdības 2000. gada 4. maija Lēmuma Nr. 327, saskaņā ar kuru tiek pagarināts periods, kura laikā tiek apturēts izmaksu pieaugums sezonas biļetēm par pārvadājumu pakalpojumiem ar autobusu reģionā, |
| --- | --- |

—

reģiona valdības 2000. gada 4. maija Lēmuma Nr. 327, saskaņā ar kuru tiek pagarināts periods, kura laikā tiek apturēts izmaksu pieaugums sezonas biļetēm par pārvadājumu pakalpojumiem ar autobusu reģionā,

| — | Piezīmes Nr. 5171/2000, ar kuru tiek paziņota prasība nodalīt aprēķinu likmei (tarifam) par parasto sezonas biļeti un likmei (tarifam) par sezonas biļeti t. s. “darba līnijās” (linee operaie), |
| --- | --- |

—

Piezīmes Nr. 5171/2000, ar kuru tiek paziņota prasība nodalīt aprēķinu likmei (tarifam) par parasto sezonas biļeti un likmei (tarifam) par sezonas biļeti t. s. “darba līnijās” (linee operaie),

| — | reģiona Assessore dei Trasporti Dekrēta Nr. 1609/2001 par pāreju no liras uz euro, ar kuru pakalpojumu sniedzējiem tiek atgādināts, ka ikviena nepamatota likmes (tarifa) palielināšana ir aizliegta un aizliegums ir “koncesijā/līgumā noteikts pienākums”. |
| --- | --- |

—

reģiona Assessore dei Trasporti Dekrēta Nr. 1609/2001 par pāreju no liras uz euro, ar kuru pakalpojumu sniedzējiem tiek atgādināts, ka ikviena nepamatota likmes (tarifa) palielināšana ir aizliegta un aizliegums ir “koncesijā/līgumā noteikts pienākums”.

| (37) | Visbeidzot, CSTP norādīja, ka reģions ir atkārtoti samazinājis standartizmaksas apmēru un piemērojis izmaksu nevienlīdzīgi dažādiem maršrutiem un koncesijām, tāpēc daži pārvadātāji pieņēmuši lēmumu slēgt noteiktus autobusu maršrutus, kuros pārvadājumi pastāvīgi tiek veikti ar zaudējumiem. Reģions esot reaģējis, norādot, ka pārvadātājiem bijis pienākums darboties maršrutos atbilstīgi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām un tiks sākts tiesas process pret pārvadātājiem par sabiedrisko pakalpojumu pārtraukšanu, ja maršruti patiesi tiktu slēgti. CSTP norādīja, ka tas liecina, ka uzņēmumam tika uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Tomēr CSTP nesniedza pierādījumus, lai pamatotu savu apgalvojumu. |
| --- | --- |

(37)

Visbeidzot, CSTP norādīja, ka reģions ir atkārtoti samazinājis standartizmaksas apmēru un piemērojis izmaksu nevienlīdzīgi dažādiem maršrutiem un koncesijām, tāpēc daži pārvadātāji pieņēmuši lēmumu slēgt noteiktus autobusu maršrutus, kuros pārvadājumi pastāvīgi tiek veikti ar zaudējumiem. Reģions esot reaģējis, norādot, ka pārvadātājiem bijis pienākums darboties maršrutos atbilstīgi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām un tiks sākts tiesas process pret pārvadātājiem par sabiedrisko pakalpojumu pārtraukšanu, ja maršruti patiesi tiktu slēgti. CSTP norādīja, ka tas liecina, ka uzņēmumam tika uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Tomēr CSTP nesniedza pierādījumus, lai pamatotu savu apgalvojumu.

| (38) | Otrkārt, CSTP norādīja, ka tas darbojies tikai kā vietēja mēroga sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzējs un nav veicis citu uzņēmējdarbību, tādēļ tam nebija pienākuma veikt atsevišķu uzskaiti. CSTP paskaidroja, ka spēkā esošo noteikumu prasība bija sniegt atsevišķi uzskaites datus par sabiedriskā transporta pakalpojumiem, kas tiek sniegti sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ietvaros, un datus par citu uzņēmējdarbību, nevis sīkāk sadalīt uzskaiti, atsevišķi uzrādot izmaksas un ieņēmumus par katru aptverto maršrutu. CSTP ir akciju sabiedrība, un uzņēmuma korporatīvais mērķis gan pārskata periodā, gan līdz šim bijis tikai viens – sniegt sabiedriskā transporta pakalpojumus sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ietvaros. Attiecīgi uzņēmuma uzskaitē bija tikai dati par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, un tas ir tāda acīmredzama un būtiska iemesla dēļ, ka, izņemot izīrēšanas pakalpojumus, ko uzņēmums sniedza 1998. gadā un kas uzņēmuma finanšu pārskatos tika uzrādīti atsevišķi, attiecīgo gadu laikā uzņēmums nav veicis citu uzņēmējdarbību. CSTP piebilda, ka reģions nekad nav apšaubījis uzņēmuma uzskaites datu ticamību, bet, gluži pretēji, ir pareizi tos izmantojis par pamatu gada iemaksas aprēķināšanai un izmaksāšanai. |
| --- | --- |

(38)

Otrkārt, CSTP norādīja, ka tas darbojies tikai kā vietēja mēroga sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzējs un nav veicis citu uzņēmējdarbību, tādēļ tam nebija pienākuma veikt atsevišķu uzskaiti. CSTP paskaidroja, ka spēkā esošo noteikumu prasība bija sniegt atsevišķi uzskaites datus par sabiedriskā transporta pakalpojumiem, kas tiek sniegti sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ietvaros, un datus par citu uzņēmējdarbību, nevis sīkāk sadalīt uzskaiti, atsevišķi uzrādot izmaksas un ieņēmumus par katru aptverto maršrutu. CSTP ir akciju sabiedrība, un uzņēmuma korporatīvais mērķis gan pārskata periodā, gan līdz šim bijis tikai viens – sniegt sabiedriskā transporta pakalpojumus sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ietvaros. Attiecīgi uzņēmuma uzskaitē bija tikai dati par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, un tas ir tāda acīmredzama un būtiska iemesla dēļ, ka, izņemot izīrēšanas pakalpojumus, ko uzņēmums sniedza 1998. gadā un kas uzņēmuma finanšu pārskatos tika uzrādīti atsevišķi, attiecīgo gadu laikā uzņēmums nav veicis citu uzņēmējdarbību. CSTP piebilda, ka reģions nekad nav apšaubījis uzņēmuma uzskaites datu ticamību, bet, gluži pretēji, ir pareizi tos izmantojis par pamatu gada iemaksas aprēķināšanai un izmaksāšanai.

| (39) | Treškārt, norādot uz Consiglio di Stato galīgo nolēmumu, CSTP apšaubīja šādus trīs reģiona izteiktos apgalvojumus:






  — | aprēķinus nepamatoja atsevišķa vadības uzskaite, ko uztur izmaksu centri, lai nodalītu darbības, kas tiek veiktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ietvaros, |
| --- | --- | --- |

(39)

Treškārt, norādot uz Consiglio di Stato galīgo nolēmumu, CSTP apšaubīja šādus trīs reģiona izteiktos apgalvojumus:

—

aprēķinus nepamatoja atsevišķa vadības uzskaite, ko uztur izmaksu centri, lai nodalītu darbības, kas tiek veiktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ietvaros,

| — | tā kā nav uzskaites datu, kuri ļautu noteikt īpašus elementus, kas tiek aprēķināti atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 10. un 11. pantam, aprēķini jāveic ar induktīvu metodi, par kuru reģions norāda, ka tā ir “neskaidra un novirzīta”, |
| --- | --- |

—

tā kā nav uzskaites datu, kuri ļautu noteikt īpašus elementus, kas tiek aprēķināti atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 10. un 11. pantam, aprēķini jāveic ar induktīvu metodi, par kuru reģions norāda, ka tā ir “neskaidra un novirzīta”,

| — | veicot aprēķinu, netika ņemts vērā tas, ka CSTP pārvaldības pamatā nebija efektivitātes kritēriju, kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 12. pantā, un to var redzēt, salīdzinot datus par uzņēmuma darbību ar cita vietēja mēroga pārvadājumu uzņēmuma SITA SpA datiem. |
| --- | --- |

—

veicot aprēķinu, netika ņemts vērā tas, ka CSTP pārvaldības pamatā nebija efektivitātes kritēriju, kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 12. pantā, un to var redzēt, salīdzinot datus par uzņēmuma darbību ar cita vietēja mēroga pārvadājumu uzņēmuma SITA SpA datiem.

| (40) | CSTP uzskatīja, ka tā iesniegtos uzskaites dokumentus nevar uzskatīt par nepietiekamu pamatojumu pieprasītajai kompensācijai tikai tādēļ, ka tie ir gada finanšu pārskati un E veidlapas (9) un tiem nav pievienotas pilnīgas dokumentu kopijas par pamatā esošajiem uzskaites un administratīvajiem ierakstiem (uzskaites reģistrs, virsgrāmatas, izrakstītie un saņemtie rēķini, biļešu pasakņi utt.). CSTP norādīja, ka šāds iebildums var tikt viegli atspēkots, jo iepriekš reģions bija pieņēmis tādus pašus datus, uzskatot tos par ticamiem. Turklāt vairs nepastāv prasība turēt pilnā apmērā uzskaites un administratīvos dokumentus par attiecīgo periodu, tādēļ objektīvu iemeslu dēļ tagad ir grūti pieprasīt kopijas. Tādēļ ir pilnībā atbilstīgi, ka tagad maksājamās kompensācijas apmēra noteikšanai izmanto induktīvu pieeju, kā noteikusi Consiglio di Stato. Visbeidzot, finanšu pārskati bijuši attiecīgi apstiprināti, un to pareizība un patiesums nekad nav apšaubīti. Secinājums ir, ka CSTP iesniegtie pārskati nepārprotami bijis pietiekams pamats kompensācijas aprēķināšanai un tas pilnībā atbilst Regulas (EEK) Nr. 1191/69 prasībām. |
| --- | --- |

(40)

CSTP uzskatīja, ka tā iesniegtos uzskaites dokumentus nevar uzskatīt par nepietiekamu pamatojumu pieprasītajai kompensācijai tikai tādēļ, ka tie ir gada finanšu pārskati un E veidlapas (9) un tiem nav pievienotas pilnīgas dokumentu kopijas par pamatā esošajiem uzskaites un administratīvajiem ierakstiem (uzskaites reģistrs, virsgrāmatas, izrakstītie un saņemtie rēķini, biļešu pasakņi utt.). CSTP norādīja, ka šāds iebildums var tikt viegli atspēkots, jo iepriekš reģions bija pieņēmis tādus pašus datus, uzskatot tos par ticamiem. Turklāt vairs nepastāv prasība turēt pilnā apmērā uzskaites un administratīvos dokumentus par attiecīgo periodu, tādēļ objektīvu iemeslu dēļ tagad ir grūti pieprasīt kopijas. Tādēļ ir pilnībā atbilstīgi, ka tagad maksājamās kompensācijas apmēra noteikšanai izmanto induktīvu pieeju, kā noteikusi Consiglio di Stato. Visbeidzot, finanšu pārskati bijuši attiecīgi apstiprināti, un to pareizība un patiesums nekad nav apšaubīti. Secinājums ir, ka CSTP iesniegtie pārskati nepārprotami bijis pietiekams pamats kompensācijas aprēķināšanai un tas pilnībā atbilst Regulas (EEK) Nr. 1191/69 prasībām.

| (41) | Saistībā ar aprēķina metodes pareizību un atbilstību Savienības tiesību aktiem CSTP uzskata, ka tam jāsaņem kompensācija par zaudējumiem, ko tam radījusi starpība starp mazākiem ieņēmumiem un lielākām izmaksām pildīto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību dēļ. Lai noteiktu, kāda ir mazāku ieņēmumu vērtība, pamatojoties uz ticamiem datiem, CSTP, pirmkārt, apsvēra faktiskos pamatdarbības ieņēmumus gadā, reizinot faktisko transporta mērvienību skaitu ar uzlikto likmi (tarifu). Tad uzņēmums noteica summu, kas jāatskaita atbilstīgi Savienības noteikumiem, ņemot vērā ieņēmumus, kas ir nepieciešami gada finanšu pārskatos iegrāmatoto faktisko izmaksu līdzsvarošanai. Pamatdarbības ieņēmumu gada summa sakrīt ar uzņēmuma faktiski gūtajiem ieņēmumiem, veicot darbību atbilstīgi tarifu saistībām, kas ir arī vienīgā CSTP veiktā darbība. Ieņēmumu rādītājs ir no CSTP gada finanšu pārskatiem un E veidlapām; šie dokumenti katru gadu tika sūtīti reģionam, un reģions nekad nebija apšaubījis datu ticamību. Tādēļ patiesi nav nepieciešamības sīkāk sadalīt summas sastāvdaļās. Saistībā ar atskaitāmo summu CSTP norādīja, ka tika izmantots kritērijs, kas pilnībā atbilst Regulas (EEK) Nr. 1191/69 norādījumiem un saskaņā ar kuru drīkst izmantot likmi (tarifu), kādu uzņēmums izmantotu, ja tas darbotos uz komerciāliem pamatiem, un šādai summai būtu jāsedz faktiski radušās izmaksas. Attiecībā uz starpību starp izmaksām, kādas uzņēmumam rastos, piemērojot vislabvēlīgāko pastāvošo likmi (tarifu) vai darbojoties uz komerciāliem pamatiem, un faktiski radušajām izmaksām CSTP uzskatīja, ka aprēķins pilnībā atbilst Regulas (EEK) Nr. 1191/69 11. pantam, jo starpība aptver mazākas izmaksas, kas uzņēmumam rodas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību rezultātā, ņemot vērā no reģiona saņemtās iemaksas pamatdarbības izmaksu segšanai. Turklāt CSTP norādīja, ka minētajā regulā gan 10., gan 11. pants noteic, ka sabiedriskā transporta uzņēmumiem, kam piemēro sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ir tiesības saņemt kompensāciju par visu negatīvo finanšu ietekmi, ko uzņēmumiem rada šādas saistības. |
| --- | --- |

(41)

Saistībā ar aprēķina metodes pareizību un atbilstību Savienības tiesību aktiem CSTP uzskata, ka tam jāsaņem kompensācija par zaudējumiem, ko tam radījusi starpība starp mazākiem ieņēmumiem un lielākām izmaksām pildīto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību dēļ. Lai noteiktu, kāda ir mazāku ieņēmumu vērtība, pamatojoties uz ticamiem datiem, CSTP, pirmkārt, apsvēra faktiskos pamatdarbības ieņēmumus gadā, reizinot faktisko transporta mērvienību skaitu ar uzlikto likmi (tarifu). Tad uzņēmums noteica summu, kas jāatskaita atbilstīgi Savienības noteikumiem, ņemot vērā ieņēmumus, kas ir nepieciešami gada finanšu pārskatos iegrāmatoto faktisko izmaksu līdzsvarošanai. Pamatdarbības ieņēmumu gada summa sakrīt ar uzņēmuma faktiski gūtajiem ieņēmumiem, veicot darbību atbilstīgi tarifu saistībām, kas ir arī vienīgā CSTP veiktā darbība. Ieņēmumu rādītājs ir no CSTP gada finanšu pārskatiem un E veidlapām; šie dokumenti katru gadu tika sūtīti reģionam, un reģions nekad nebija apšaubījis datu ticamību. Tādēļ patiesi nav nepieciešamības sīkāk sadalīt summas sastāvdaļās. Saistībā ar atskaitāmo summu CSTP norādīja, ka tika izmantots kritērijs, kas pilnībā atbilst Regulas (EEK) Nr. 1191/69 norādījumiem un saskaņā ar kuru drīkst izmantot likmi (tarifu), kādu uzņēmums izmantotu, ja tas darbotos uz komerciāliem pamatiem, un šādai summai būtu jāsedz faktiski radušās izmaksas. Attiecībā uz starpību starp izmaksām, kādas uzņēmumam rastos, piemērojot vislabvēlīgāko pastāvošo likmi (tarifu) vai darbojoties uz komerciāliem pamatiem, un faktiski radušajām izmaksām CSTP uzskatīja, ka aprēķins pilnībā atbilst Regulas (EEK) Nr. 1191/69 11. pantam, jo starpība aptver mazākas izmaksas, kas uzņēmumam rodas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību rezultātā, ņemot vērā no reģiona saņemtās iemaksas pamatdarbības izmaksu segšanai. Turklāt CSTP norādīja, ka minētajā regulā gan 10., gan 11. pants noteic, ka sabiedriskā transporta uzņēmumiem, kam piemēro sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ir tiesības saņemt kompensāciju par visu negatīvo finanšu ietekmi, ko uzņēmumiem rada šādas saistības.

| (42) | Ceturtkārt, par valsts atbalsta novērtējumu lēmumā sākt procedūru CSTP norādīja, ka attiecīgajā periodā sabiedriskā transporta tirgus Itālijā nebija atvērts konkurencei citās dalībvalstīs reģistrētiem uzņēmumiem. Tādēļ CSTP secinājis, ka nebija ietekmes uz tirdzniecību un netika kropļota konkurence. Līdzīgā kārtā, ņemot vērā to, ka patlaban vietēja mēroga sabiedriskā transporta pakalpojumi tiek organizēti, pamatojoties uz vienpusējām, ekskluzīvām koncesijām dažos maršrutos, kompensācija, visticamāk, nevarētu kropļot konkurenci. Turklāt standartizmaksas uz vienu kilometru noteica reģions, un koncesionārs piekrita gan šādām izmaksām, gan visām citām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, tādēļ šādam uzņēmumam neveidotos priekšrocība. Atšķirībā no saistībām veikt darbību un veikt pārvadājumus tarifu saistības netiek ietekmētas, uzņēmumam dažādojot savu pārvadājumu darbību. Tādēļ CSTP uzskatīja, ka šajā gadījumā nebija izpildīti vismaz trīs no Tiesas formulētajiem nosacījumiem valsts atbalsta konstatēšanai. |
| --- | --- |

(42)

Ceturtkārt, par valsts atbalsta novērtējumu lēmumā sākt procedūru CSTP norādīja, ka attiecīgajā periodā sabiedriskā transporta tirgus Itālijā nebija atvērts konkurencei citās dalībvalstīs reģistrētiem uzņēmumiem. Tādēļ CSTP secinājis, ka nebija ietekmes uz tirdzniecību un netika kropļota konkurence. Līdzīgā kārtā, ņemot vērā to, ka patlaban vietēja mēroga sabiedriskā transporta pakalpojumi tiek organizēti, pamatojoties uz vienpusējām, ekskluzīvām koncesijām dažos maršrutos, kompensācija, visticamāk, nevarētu kropļot konkurenci. Turklāt standartizmaksas uz vienu kilometru noteica reģions, un koncesionārs piekrita gan šādām izmaksām, gan visām citām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, tādēļ šādam uzņēmumam neveidotos priekšrocība. Atšķirībā no saistībām veikt darbību un veikt pārvadājumus tarifu saistības netiek ietekmētas, uzņēmumam dažādojot savu pārvadājumu darbību. Tādēļ CSTP uzskatīja, ka šajā gadījumā nebija izpildīti vismaz trīs no Tiesas formulētajiem nosacījumiem valsts atbalsta konstatēšanai.

| (43) | CSTP uzskata, ka kompensācijas saderība bija jāvērtē, ņemot vērā Regulu (EEK) Nr. 1191/69, nevis Līguma noteikumus par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(43)

CSTP uzskata, ka kompensācijas saderība bija jāvērtē, ņemot vērā Regulu (EEK) Nr. 1191/69, nevis Līguma noteikumus par valsts atbalstu.

| (44) | Saistībā ar atbrīvojumu no paziņošanas prasības saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69 CSTP uzskatīja, ka, tā kā reģions vienpusēji ir uzlicis saistības ievērot likmes (jeb tarifu saistības) un summas neveido sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības saskaņā ar pakalpojumu līgumu, bet izriet no Regulas (EEK) Nr. 1191/69 11. pantā noteiktā aprēķina pareizas piemērošanas koncesijas ietvaros, maksājums, kas ticis piešķirts kā kompensācija, tika atbrīvots no minētās regulas 17. panta 2. punktā noteiktās paziņošanas prasības. |
| --- | --- |

(44)

Saistībā ar atbrīvojumu no paziņošanas prasības saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69 CSTP uzskatīja, ka, tā kā reģions vienpusēji ir uzlicis saistības ievērot likmes (jeb tarifu saistības) un summas neveido sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības saskaņā ar pakalpojumu līgumu, bet izriet no Regulas (EEK) Nr. 1191/69 11. pantā noteiktā aprēķina pareizas piemērošanas koncesijas ietvaros, maksājums, kas ticis piešķirts kā kompensācija, tika atbrīvots no minētās regulas 17. panta 2. punktā noteiktās paziņošanas prasības.

5.   ITĀLIJAS PIEZĪMES PAR IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMĒM

| (45) | Itālijas iestādes nesniedza piezīmes par CSTP piezīmēm. |
| --- | --- |

(45)

Itālijas iestādes nesniedza piezīmes par CSTP piezīmēm.

6.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

6.1.   ATBALSTA ESAMĪBA

| (46) | Atbilstīgi Līguma 107. panta 1. punktam “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(46)

Atbilstīgi Līguma 107. panta 1. punktam “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (47) | Attiecīgi, lai atbalsta pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, tam kumulatīvi jāatbilst visiem šādiem nosacījumiem:






  — | atbalstu piešķir valsts vai tas tiek piešķirts no valsts līdzekļiem, |
| --- | --- | --- |

(47)

Attiecīgi, lai atbalsta pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, tam kumulatīvi jāatbilst visiem šādiem nosacījumiem:

—

atbalstu piešķir valsts vai tas tiek piešķirts no valsts līdzekļiem,

| — | atbalsts piešķir selektīvu priekšrocību konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, |
| --- | --- |

—

atbalsts piešķir selektīvu priekšrocību konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai,

| — | atbalsts rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, |
| --- | --- |

—

atbalsts rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus,

| — | atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

6.1.1.   Valsts līdzekļi un attiecināmība

| (48) | Komisija norāda, ka saskaņā ar Consiglio di Stato spriedumu reģionam tiek izteikta prasība maksāt CSTP papildkompensāciju par plānotu autobusu pakalpojumu sniegšanu pārskata periodā maršrutos, kas ir reģiona pakļautībā. Tiesas ieceltie eksperti aprēķināja, ka CSTP cieta ekonomiskus zaudējumus nepietiekamas kompensācijas veidā tikai 1998. gadā EUR 4 9 51  838 apmērā, jo uzņēmumam tikušas uzliktas tarifu saistības. Reģions 2012. gada 21. decembrī samaksāja CSTP norādīto summu, izpildot minēto spriedumu. |
| --- | --- |

(48)

Komisija norāda, ka saskaņā ar Consiglio di Stato spriedumu reģionam tiek izteikta prasība maksāt CSTP papildkompensāciju par plānotu autobusu pakalpojumu sniegšanu pārskata periodā maršrutos, kas ir reģiona pakļautībā. Tiesas ieceltie eksperti aprēķināja, ka CSTP cieta ekonomiskus zaudējumus nepietiekamas kompensācijas veidā tikai 1998. gadā EUR 4 9 51  838 apmērā, jo uzņēmumam tikušas uzliktas tarifu saistības. Reģions 2012. gada 21. decembrī samaksāja CSTP norādīto summu, izpildot minēto spriedumu.

| (49) | Tas, ka valsts tiesa noteica reģionam pienākumu maksāt kompensāciju uzņēmumam, nenozīmē, ka atbalstu nevar attiecināt uz reģionu, kas nodrošina sprieduma izpildi, jo minētās valsts vietējās tiesas jāuzskata par valsts struktūrām, tādēļ tām rodas lojālas sadarbības pienākums (10). |
| --- | --- |

(49)

Tas, ka valsts tiesa noteica reģionam pienākumu maksāt kompensāciju uzņēmumam, nenozīmē, ka atbalstu nevar attiecināt uz reģionu, kas nodrošina sprieduma izpildi, jo minētās valsts vietējās tiesas jāuzskata par valsts struktūrām, tādēļ tām rodas lojālas sadarbības pienākums (10).

| (50) | Tādēļ pasākums ir attiecināms uz valsti, un līdzekļi, no kuriem minētā kompensācija tikusi izmaksāta, ir valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(50)

Tādēļ pasākums ir attiecināms uz valsti, un līdzekļi, no kuriem minētā kompensācija tikusi izmaksāta, ir valsts līdzekļi.

6.1.2.   Selektīva ekonomiska priekšrocība

| (51) | Vispirms Komisija norāda, ka CSTP veic saimniecisko darbību, kas ir pasažieru pārvadājumi par atlīdzību. Tādēļ CSTP būtu jāuzskata par “uzņēmumu” Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(51)

Vispirms Komisija norāda, ka CSTP veic saimniecisko darbību, kas ir pasažieru pārvadājumi par atlīdzību. Tādēļ CSTP būtu jāuzskata par “uzņēmumu” Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (52) | Pasākuma piešķiršana arī uzskatāma par selektīvu, jo labumu gūst tikai CSTP. |
| --- | --- |

(52)

Pasākuma piešķiršana arī uzskatāma par selektīvu, jo labumu gūst tikai CSTP.

| (53) | Saistībā ar ekonomiskas priekšrocības piešķiršanu no sprieduma Altmark lietā izriet, ka kompensācija, ko uzņēmumam kā atlīdzību par tam uzliktām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām piešķīrusi valsts vai kas tikusi piešķirta no valsts līdzekļiem, nepiešķir šādu priekšrocību attiecīgajam uzņēmumam un tādēļ nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ar nosacījumu, ka kumulatīvi ir izpildīti šādi četri nosacījumi (11):






  — | pirmkārt, saņēmējuzņēmumam faktiski ir jābūt uzliktām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām un šīm saistībām jābūt skaidri definētām, |
| --- | --- | --- |

(53)

Saistībā ar ekonomiskas priekšrocības piešķiršanu no sprieduma Altmark lietā izriet, ka kompensācija, ko uzņēmumam kā atlīdzību par tam uzliktām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām piešķīrusi valsts vai kas tikusi piešķirta no valsts līdzekļiem, nepiešķir šādu priekšrocību attiecīgajam uzņēmumam un tādēļ nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ar nosacījumu, ka kumulatīvi ir izpildīti šādi četri nosacījumi (11):

—

pirmkārt, saņēmējuzņēmumam faktiski ir jābūt uzliktām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām un šīm saistībām jābūt skaidri definētām,

| — | otrkārt, kompensācijas aprēķināšanas parametriem jābūt iepriekš objektīvi un pārredzami noteiktiem, |
| --- | --- |

—

otrkārt, kompensācijas aprēķināšanas parametriem jābūt iepriekš objektīvi un pārredzami noteiktiem,

| — | treškārt, kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai nosegtu visas vai daļu izmaksu, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā atbilstošos rēķinus un saprātīgu peļņu saistībā ar šo saistību izpildi, |
| --- | --- |

—

treškārt, kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai nosegtu visas vai daļu izmaksu, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā atbilstošos rēķinus un saprātīgu peļņu saistībā ar šo saistību izpildi,

| — | ceturtkārt, ja uzņēmums sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām konkrētajā gadījumā nav izvēlēts publiskā iepirkuma procedūras rezultātā, kompensācijas apjoms nosakāms, pamatojoties uz tādu izmaksu analīzi, kādas, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kas ir labi vadīts un atbilstīgi nodrošināts ar transportlīdzekļiem, lai spētu izpildīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā atbilstošos rēķinus un paredzot saprātīgu peļņu par šo saistību izpildi. |
| --- | --- |

—

ceturtkārt, ja uzņēmums sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām konkrētajā gadījumā nav izvēlēts publiskā iepirkuma procedūras rezultātā, kompensācijas apjoms nosakāms, pamatojoties uz tādu izmaksu analīzi, kādas, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kas ir labi vadīts un atbilstīgi nodrošināts ar transportlīdzekļiem, lai spētu izpildīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā atbilstošos rēķinus un paredzot saprātīgu peļņu par šo saistību izpildi.

| (54) | Saskaņā ar spriedumu Altmark lietā ir jābūt kumulatīvi izpildītiem visiem četriem nosacījumiem, lai izslēgtu ekonomisku priekšrocību gadījumā, kad kompensācija tiek piešķirta uzņēmumam kā atlīdzība par tam uzliktām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. |
| --- | --- |

(54)

Saskaņā ar spriedumu Altmark lietā ir jābūt kumulatīvi izpildītiem visiem četriem nosacījumiem, lai izslēgtu ekonomisku priekšrocību gadījumā, kad kompensācija tiek piešķirta uzņēmumam kā atlīdzība par tam uzliktām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām.

| (55) | Komisija norāda, ka, pirmkārt, ne Itālijas iestādes, ne CSTP nevarēja Komisijai iesniegt aktu par tiesību piešķiršanu saistībā ar pārskata periodu un CSTP nevarēja skaidri pateikt, kuras tieši saistības, kas tam bija jāpilda, būtu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kā sīkāk paskaidrots 6.2. iedaļas i) apakšiedaļā. |
| --- | --- |

(55)

Komisija norāda, ka, pirmkārt, ne Itālijas iestādes, ne CSTP nevarēja Komisijai iesniegt aktu par tiesību piešķiršanu saistībā ar pārskata periodu un CSTP nevarēja skaidri pateikt, kuras tieši saistības, kas tam bija jāpilda, būtu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kā sīkāk paskaidrots 6.2. iedaļas i) apakšiedaļā.

| (56) | Otrkārt, Komisija norāda, ka kompensācija, kas tika piešķirta atbilstīgi Consiglio di Stato spriedumam, pamatojas vienīgi uz ex post aprēķinu, izmantojot “induktīvu metodi”, jo nav nepieciešamo ticamo datu. Tādēļ Komisija secina, ka parametri, kurus tiesas ieceltie eksperti izmantojuši iespējamās nepietiekamās kompensācijas aprēķināšanai, netika noteikti iepriekš, tādēļ nešķiet, ka ir nodrošināta atbilstība otrajam spriedumā Altmark lietā minētajam nosacījumam saistībā ar nepaziņotu pasākumu. |
| --- | --- |

(56)

Otrkārt, Komisija norāda, ka kompensācija, kas tika piešķirta atbilstīgi Consiglio di Stato spriedumam, pamatojas vienīgi uz ex post aprēķinu, izmantojot “induktīvu metodi”, jo nav nepieciešamo ticamo datu. Tādēļ Komisija secina, ka parametri, kurus tiesas ieceltie eksperti izmantojuši iespējamās nepietiekamās kompensācijas aprēķināšanai, netika noteikti iepriekš, tādēļ nešķiet, ka ir nodrošināta atbilstība otrajam spriedumā Altmark lietā minētajam nosacījumam saistībā ar nepaziņotu pasākumu.

| (57) | Ņemot vērā Altmark nosacījumu kumulatīvo raksturu, Komisijai nav jāpārbauda, vai divi pārējie Altmark nosacījumi ir izpildīti šajā lietā. Attiecīgi papildkompensācijas izmaksa CSTP par pārskata periodā sniegtajiem pakalpojumiem piešķir šim uzņēmumam selektīvu ekonomisku priekšrocību Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(57)

Ņemot vērā Altmark nosacījumu kumulatīvo raksturu, Komisijai nav jāpārbauda, vai divi pārējie Altmark nosacījumi ir izpildīti šajā lietā. Attiecīgi papildkompensācijas izmaksa CSTP par pārskata periodā sniegtajiem pakalpojumiem piešķir šim uzņēmumam selektīvu ekonomisku priekšrocību Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

6.1.3.   Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (58) | Savos apsvērumos CSTP norādīja, ka pārskata periodā sabiedriskā transporta tirgus Itālijā nebija atvērts konkurencei citās dalībvalstīs reģistrētiem uzņēmumiem, tādēļ apstrīdētais pasākums nevarēja izraisīt ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm vai konkurences izkropļojumu. |
| --- | --- |

(58)

Savos apsvērumos CSTP norādīja, ka pārskata periodā sabiedriskā transporta tirgus Itālijā nebija atvērts konkurencei citās dalībvalstīs reģistrētiem uzņēmumiem, tādēļ apstrīdētais pasākums nevarēja izraisīt ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm vai konkurences izkropļojumu.

| (59) | Komisija atgādina, ka, pirmkārt, apstrīdētais pasākums tika īstenots 2012. gada 21. decembrī, t. i., ilgi pēc tam, kad Itālijas pasažieru pārvadājumu tirgus tika atvērts konkurencei. Tā kā pārskatāmais pasākums ietekmē tirgu tieši šajā laikā, vienlaikus arī jāvērtē, vai pasākums varētu izkropļot konkurenci vai ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(59)

Komisija atgādina, ka, pirmkārt, apstrīdētais pasākums tika īstenots 2012. gada 21. decembrī, t. i., ilgi pēc tam, kad Itālijas pasažieru pārvadājumu tirgus tika atvērts konkurencei. Tā kā pārskatāmais pasākums ietekmē tirgu tieši šajā laikā, vienlaikus arī jāvērtē, vai pasākums varētu izkropļot konkurenci vai ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (60) | Jebkurā gadījumā Komisija arī norāda, ka atbilstīgi norādei spriedumā Altmark lietā 1995. gadā vairākas dalībvalstis sāka atvērt dažus pārvadājumu pakalpojumu tirgus konkurencei ar citās dalībvalstīs reģistrētiem uzņēmumiem, tādējādi jau vairāki uzņēmumi piedāvāja pilsētas, piepilsētas vai reģionālo pārvadājumu pakalpojumus dalībvalstīs, kuras līdz tam laikam nebija to reģistrācijas valsts. |
| --- | --- |

(60)

Jebkurā gadījumā Komisija arī norāda, ka atbilstīgi norādei spriedumā Altmark lietā 1995. gadā vairākas dalībvalstis sāka atvērt dažus pārvadājumu pakalpojumu tirgus konkurencei ar citās dalībvalstīs reģistrētiem uzņēmumiem, tādējādi jau vairāki uzņēmumi piedāvāja pilsētas, piepilsētas vai reģionālo pārvadājumu pakalpojumus dalībvalstīs, kuras līdz tam laikam nebija to reģistrācijas valsts.

| (61) | Tādējādi var uzskatīt, ka ikviena kompensācija, kas ir piešķirta CSTP, varētu izkropļot konkurenci saistībā ar pasažieru pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu ar autobusu un tā varētu ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm tādējādi, ka tā mazina citās dalībvalstīs reģistrētu pārvadājumu uzņēmumu spēju piedāvāt savus pakalpojumus Itālijā, turklāt tā stiprina CSTP pozīciju tirgū, jo uzņēmums tiek atbrīvots no izmaksām, kuras tam būtu bijis jāsedz saistībā ar ikdienas pārvaldību vai parastu darbību (12). |
| --- | --- |

(61)

Tādējādi var uzskatīt, ka ikviena kompensācija, kas ir piešķirta CSTP, varētu izkropļot konkurenci saistībā ar pasažieru pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu ar autobusu un tā varētu ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm tādējādi, ka tā mazina citās dalībvalstīs reģistrētu pārvadājumu uzņēmumu spēju piedāvāt savus pakalpojumus Itālijā, turklāt tā stiprina CSTP pozīciju tirgū, jo uzņēmums tiek atbrīvots no izmaksām, kuras tam būtu bijis jāsedz saistībā ar ikdienas pārvaldību vai parastu darbību (12).

| (62) | Komisija norāda arī, ka CSTP aktīvi darbojas citos tirgos, t. i., izīrēšanas pakalpojumu jomā – pat ja CSTP apgalvo, ka tas sniedzis šādus pakalpojumus tikai 1998. gadā –, tādēļ tas konkurē ar citiem uzņēmumiem Savienībā šādos tirgos. Visu veidu kompensācijas, kas piešķirtas CSTP, noteikti kropļotu konkurenci un ietekmētu tirdzniecību starp dalībvalstīm arī šajos tirgos. |
| --- | --- |

(62)

Komisija norāda arī, ka CSTP aktīvi darbojas citos tirgos, t. i., izīrēšanas pakalpojumu jomā – pat ja CSTP apgalvo, ka tas sniedzis šādus pakalpojumus tikai 1998. gadā –, tādēļ tas konkurē ar citiem uzņēmumiem Savienībā šādos tirgos. Visu veidu kompensācijas, kas piešķirtas CSTP, noteikti kropļotu konkurenci un ietekmētu tirdzniecību starp dalībvalstīm arī šajos tirgos.

| (63) | Komisija tātad secina, ka pasākums izkropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(63)

Komisija tātad secina, ka pasākums izkropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

6.1.4.   Secinājums

| (64) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka nepaziņotais pasākums ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(64)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka nepaziņotais pasākums ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

6.2.   ATBRĪVOJUMS NO REGULĀ (EEK) NR. 1191/69 NOTEIKTĀ PAZIŅOŠANAS PIENĀKUMA

| (65) | CSTP norāda, ka reģions ir tam vienpusēji uzlicis tarifu saistības un summas nav sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības saskaņā ar pakalpojumu līgumu, bet izriet no Regulas (EEK) Nr. 1191/69 11. pantā noteiktā aprēķina pareizas piemērošanas koncesijas ietvaros, tādēļ maksājums, kas veikts kā kompensācija, ticis atbrīvots no minētās regulas 17. panta 2. punktā noteiktās paziņošanas prasības. CSTP piekrita, ka minētās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības nebija norādītas dokumentā par koncesijas piešķiršanu, jo nebija tajā minētas, bet izrietēja tikai no reģiona iekšējiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(65)

CSTP norāda, ka reģions ir tam vienpusēji uzlicis tarifu saistības un summas nav sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības saskaņā ar pakalpojumu līgumu, bet izriet no Regulas (EEK) Nr. 1191/69 11. pantā noteiktā aprēķina pareizas piemērošanas koncesijas ietvaros, tādēļ maksājums, kas veikts kā kompensācija, ticis atbrīvots no minētās regulas 17. panta 2. punktā noteiktās paziņošanas prasības. CSTP piekrita, ka minētās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības nebija norādītas dokumentā par koncesijas piešķiršanu, jo nebija tajā minētas, bet izrietēja tikai no reģiona iekšējiem tiesību aktiem.

| (66) | Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu kompensācija, kas tiek izmaksāta saskaņā ar minēto regulu, tiek atbrīvota no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās iepriekšējas informēšanas procedūras un attiecīgi no iepriekšējas paziņošanas prasības. |
| --- | --- |

(66)

Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu kompensācija, kas tiek izmaksāta saskaņā ar minēto regulu, tiek atbrīvota no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās iepriekšējas informēšanas procedūras un attiecīgi no iepriekšējas paziņošanas prasības.

| (67) | Tomēr no sprieduma Combus lietā izriet, ka jēdziens “sabiedrisko pakalpojumu kompensācija” attiecīgā noteikuma (17. panta 2. punkta) izpratnē jāskaidro ļoti ierobežoti (13). Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktā minētais atbrīvojums no paziņošanas attiecas tikai uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kuras uzņēmumam tiek uzliktas vienpusēji atbilstīgi minētās regulas 2. pantam, kas aprēķināta atbilstīgi tās pašas regulas 10.–13. pantā norādītajai metodei (kompensēšanas kopējā procedūra), nevis uz minētās regulas 14. pantā definētajiem pakalpojumu valsts līgumiem. Ja kompensācija tiek maksāta atbilstīgi pakalpojumu valsts līgumam, kas noteikts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 14. pantā, un tas ir valsts atbalsts, par to jāziņo Komisijai pirms līguma stāšanās spēkā. Pretējā gadījumā kompensācija tiek uzskatīta par nelikumīgi īstenotu atbalstu atbilstīgi Līguma 108. pantam. |
| --- | --- |

(67)

Tomēr no sprieduma Combus lietā izriet, ka jēdziens “sabiedrisko pakalpojumu kompensācija” attiecīgā noteikuma (17. panta 2. punkta) izpratnē jāskaidro ļoti ierobežoti (13). Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktā minētais atbrīvojums no paziņošanas attiecas tikai uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kuras uzņēmumam tiek uzliktas vienpusēji atbilstīgi minētās regulas 2. pantam, kas aprēķināta atbilstīgi tās pašas regulas 10.–13. pantā norādītajai metodei (kompensēšanas kopējā procedūra), nevis uz minētās regulas 14. pantā definētajiem pakalpojumu valsts līgumiem. Ja kompensācija tiek maksāta atbilstīgi pakalpojumu valsts līgumam, kas noteikts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 14. pantā, un tas ir valsts atbalsts, par to jāziņo Komisijai pirms līguma stāšanās spēkā. Pretējā gadījumā kompensācija tiek uzskatīta par nelikumīgi īstenotu atbalstu atbilstīgi Līguma 108. pantam.

| (68) | Jautājums par to, vai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu Itālijas iestādes patiesi ir atbrīvotas no iepriekšējas paziņošanas šajā lietā, ir atkarīgs no tā, vai, pirmkārt, i) reģions faktiski vienpusēji uzlika CSTP sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, un, otrkārt, ii) kompensācija, kas tika izmaksāta par šīm saistībām, atbilst Regulas (EEK) Nr. 1191/69 prasībām. Komisija katru jautājumu skatīs atsevišķi. |
| --- | --- |

(68)

Jautājums par to, vai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu Itālijas iestādes patiesi ir atbrīvotas no iepriekšējas paziņošanas šajā lietā, ir atkarīgs no tā, vai, pirmkārt, i) reģions faktiski vienpusēji uzlika CSTP sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, un, otrkārt, ii) kompensācija, kas tika izmaksāta par šīm saistībām, atbilst Regulas (EEK) Nr. 1191/69 prasībām. Komisija katru jautājumu skatīs atsevišķi.

i)   Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tika uzliktas vienpusēji

| (69) | Komisija norāda, ka ne Itālijas iestādes, ne CSTP nevarēja Komisijai iesniegt aktu par tiesību piešķiršanu, kas attiektos uz pārskata periodu. CSTP iesniedza Komisijai tikai līgumus, kuru īstenošana sākās 2003. gadā. |
| --- | --- |

(69)

Komisija norāda, ka ne Itālijas iestādes, ne CSTP nevarēja Komisijai iesniegt aktu par tiesību piešķiršanu, kas attiektos uz pārskata periodu. CSTP iesniedza Komisijai tikai līgumus, kuru īstenošana sākās 2003. gadā.

| (70) | Itālijas iestādes apgalvo, ka to iesniegtais koncesijas līguma paraugs – kas attiecās uz citu uzņēmumu – bija standartdokuments, kas reģionā tika izmantots pārskata periodā. Tomēr koncesijas līgums, kas iesniegts kā paraugs, bija spēkā tikai laikā no 1972. gada aprīļa līdz 1973. gada decembrim, tātad vairāk nekā 20 gadus pirms pārskata perioda, un pirms Valsts likuma Nr. 151/1981, kas stājās spēkā saskaņā ar Reģiona likumu Nr. 16/1983, stāšanās spēkā, uz kura pamata CSTP tika izmaksāta pirmā kompensācija. Kaut gan varētu šķist, ka koncesijas līguma paraugā varētu būt noteiktas dažas saistības, kas varētu būt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības (piemēram, dokumenta 2., 9. un 10. punktā), tostarp pienākums piemērot atlaidi studentiem, strādniekiem, skolotājiem un privātā un publiskā sektora darbiniekiem, kā arī pienākums dažas pasažieru kategorijas pārvadāt bez maksas, Komisijai nav pierādījumu par to, ka tādas pašas saistības pārskata periodā tika faktiski piemērotas CSTP, jo nav akta par tiesību piešķiršanu. Tā kā sniegtie pakalpojumi bija regulāri un plānoti pakalpojumi, drīzāk bija nepieciešams, lai koncesijas regulējumā, ar kuru CSTP tika piešķirtas ekskluzīvas tiesības sniegt šādus pakalpojumus, tiktu iepriekš noteikta pakalpojumu sniegšanas kārtība. CSTP nav sniedzis pierādījumus par to, ka šādu kārtību vienpusēji noteicis reģions – nevis ierosinājis pats uzņēmums – apmaiņā pret tiesībām sniegt ekskluzīvus pakalpojumus un tad piešķīris licenci. Jebkurā gadījumā tiesas iecelto ekspertu izmantotā metodika iespējamās nepietiekamās kompensācijas aprēķināšanai neattiecas uz šīm saistībām. |
| --- | --- |

(70)

Itālijas iestādes apgalvo, ka to iesniegtais koncesijas līguma paraugs – kas attiecās uz citu uzņēmumu – bija standartdokuments, kas reģionā tika izmantots pārskata periodā. Tomēr koncesijas līgums, kas iesniegts kā paraugs, bija spēkā tikai laikā no 1972. gada aprīļa līdz 1973. gada decembrim, tātad vairāk nekā 20 gadus pirms pārskata perioda, un pirms Valsts likuma Nr. 151/1981, kas stājās spēkā saskaņā ar Reģiona likumu Nr. 16/1983, stāšanās spēkā, uz kura pamata CSTP tika izmaksāta pirmā kompensācija. Kaut gan varētu šķist, ka koncesijas līguma paraugā varētu būt noteiktas dažas saistības, kas varētu būt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības (piemēram, dokumenta 2., 9. un 10. punktā), tostarp pienākums piemērot atlaidi studentiem, strādniekiem, skolotājiem un privātā un publiskā sektora darbiniekiem, kā arī pienākums dažas pasažieru kategorijas pārvadāt bez maksas, Komisijai nav pierādījumu par to, ka tādas pašas saistības pārskata periodā tika faktiski piemērotas CSTP, jo nav akta par tiesību piešķiršanu. Tā kā sniegtie pakalpojumi bija regulāri un plānoti pakalpojumi, drīzāk bija nepieciešams, lai koncesijas regulējumā, ar kuru CSTP tika piešķirtas ekskluzīvas tiesības sniegt šādus pakalpojumus, tiktu iepriekš noteikta pakalpojumu sniegšanas kārtība. CSTP nav sniedzis pierādījumus par to, ka šādu kārtību vienpusēji noteicis reģions – nevis ierosinājis pats uzņēmums – apmaiņā pret tiesībām sniegt ekskluzīvus pakalpojumus un tad piešķīris licenci. Jebkurā gadījumā tiesas iecelto ekspertu izmantotā metodika iespējamās nepietiekamās kompensācijas aprēķināšanai neattiecas uz šīm saistībām.

| (71) | Komisija novērtējusi arī, vai sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības varētu izrietēt no Reģiona likuma Nr. 16/1983, jo gan reģions, gan CSTP to ir norādījis kā tiesisko pamatu kompensācijas piešķiršanai uzņēmumam pārskata periodā (skatīt 23. un 40. apsvērumu). Saistībā ar šo jānorāda, ka reģiona likumā ir vienīgi paredzēts, ka tādas struktūras un valsts vai privātie uzņēmumi, kuri sniedz vietēja mēroga sabiedriskā transporta pakalpojumus saskaņā ar koncesiju, drīkst saņemt publiskas iemaksas. Turklāt saskaņā ar minētā reģiona likuma 2. pantu “(..) ikvieni iespējamie zaudējumi vai iztrūkums, ko nesedz reģionālas iemaksas, kas noteiktas iepriekš [2. pantā], jāsedz konkrētajam uzņēmumam”. |
| --- | --- |

(71)

Komisija novērtējusi arī, vai sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības varētu izrietēt no Reģiona likuma Nr. 16/1983, jo gan reģions, gan CSTP to ir norādījis kā tiesisko pamatu kompensācijas piešķiršanai uzņēmumam pārskata periodā (skatīt 23. un 40. apsvērumu). Saistībā ar šo jānorāda, ka reģiona likumā ir vienīgi paredzēts, ka tādas struktūras un valsts vai privātie uzņēmumi, kuri sniedz vietēja mēroga sabiedriskā transporta pakalpojumus saskaņā ar koncesiju, drīkst saņemt publiskas iemaksas. Turklāt saskaņā ar minētā reģiona likuma 2. pantu “(..) ikvieni iespējamie zaudējumi vai iztrūkums, ko nesedz reģionālas iemaksas, kas noteiktas iepriekš [2. pantā], jāsedz konkrētajam uzņēmumam”.

| (72) | Komisija arī norāda, ka CSTP iesniegtajos reģiona tiesību aktos (skatīt 40. apsvērumu) ir minētas dažas līgumsaistības, kas pārskata periodā pastāvēja starp CSTP un reģionu. Tomēr šajos tiesību aktos nav skaidri noteiktas saistības, kuras varētu uzskatīt par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kaut gan ir norāde par šādu saistību iespējamo pastāvēšanu. Turklāt līgumsaistību pastāvēšana izslēdz iespēju, ka CSTP tika vienpusēji uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Jebkurā gadījumā tiesas ieceltā eksperta izmantotā metodika nepietiekamās kompensācijas aprēķināšanai neattiecas uz šīm saistībām. |
| --- | --- |

(72)

Komisija arī norāda, ka CSTP iesniegtajos reģiona tiesību aktos (skatīt 40. apsvērumu) ir minētas dažas līgumsaistības, kas pārskata periodā pastāvēja starp CSTP un reģionu. Tomēr šajos tiesību aktos nav skaidri noteiktas saistības, kuras varētu uzskatīt par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kaut gan ir norāde par šādu saistību iespējamo pastāvēšanu. Turklāt līgumsaistību pastāvēšana izslēdz iespēju, ka CSTP tika vienpusēji uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Jebkurā gadījumā tiesas ieceltā eksperta izmantotā metodika nepietiekamās kompensācijas aprēķināšanai neattiecas uz šīm saistībām.

| (73) | Kaut gan tiesas ieceltā eksperta izmantotā metodika papildkompensācijas aprēķināšanai balstās uz Regulas (EEK) Nr. 1191/69 11. pantu, Komisijai nav pierādījumu par to, ka ir bijušas saistības ievērot likmes (jeb tarifu saistības) un CSTP tās faktiski tika vienpusēji uzliktas. Atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 2. panta 5. punktam saistības ievērot likmes (jeb tarifu saistības) ir ierobežotas un nozīmē “transporta uzņēmumiem uzlikto jebkāda veida saistību piemērot, jo īpaši dažām pasažieru kategorijām, dažām preču kategorijām vai dažos maršrutos tādas jebkuras valsts iestādes noteiktas vai apstiprinātas pārvadājumu likmes, kas ir pretrunā šā uzņēmuma komerciālām interesēm un kas rodas speciālo likmju noteikumu uzlikšanas vai atteikšanās no šo noteikumu maiņas dēļ”. Savukārt tarifu saistību definīciju “nepiemēro saistībām, kas rodas tādas cenu politikas vispārējo pasākumu dēļ, ko piemēro tautsaimniecībai kopumā, vai vispārēja rakstura pasākumiem attiecībā uz pārvadājumu tarifiem un nosacījumiem, ko veic, lai organizētu pārvadājumu tirgu vai tā daļu”. Komisija atzīst, ka 1972./1973. gadā noslēgtā koncesijas līguma parauga 27. punktā ir noteikts, kādi uzņēmumiem piemērojamie tarifi ir ietverti līgumā, bet atgādina, ka tā nav saņēmusi līdzīgu aktu par koncesiju vai tiesību piešķiršanu saistībā ar CSTP pārskata periodā, no kura varētu konstatēt, ka šādas saistības uzņēmumam tika uzliktas. Jebkurā gadījumā Komisija norāda, ka saskaņā ar Reģiona likuma Nr. 16/1983 2. pantu ikgadējā kompensācija uzņēmumiem, kas sniedz sabiedriskā transporta pakalpojumus, tika aprēķināta ex ante kā starpība starp ieņēmumiem, kuri rodas, piemērojot minimālos pieļaujamos tarifus, un t. s. “standartizmaksām” (skatīt 23. apsvērumu). Tādēļ Komisija secina, ka reģiona likumā ir noteikti minimālie pieļaujamie tarifi un tādējādi tiek izslēgtas vispārējas tarifu saistības. |
| --- | --- |

(73)

Kaut gan tiesas ieceltā eksperta izmantotā metodika papildkompensācijas aprēķināšanai balstās uz Regulas (EEK) Nr. 1191/69 11. pantu, Komisijai nav pierādījumu par to, ka ir bijušas saistības ievērot likmes (jeb tarifu saistības) un CSTP tās faktiski tika vienpusēji uzliktas. Atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 2. panta 5. punktam saistības ievērot likmes (jeb tarifu saistības) ir ierobežotas un nozīmē “transporta uzņēmumiem uzlikto jebkāda veida saistību piemērot, jo īpaši dažām pasažieru kategorijām, dažām preču kategorijām vai dažos maršrutos tādas jebkuras valsts iestādes noteiktas vai apstiprinātas pārvadājumu likmes, kas ir pretrunā šā uzņēmuma komerciālām interesēm un kas rodas speciālo likmju noteikumu uzlikšanas vai atteikšanās no šo noteikumu maiņas dēļ”. Savukārt tarifu saistību definīciju “nepiemēro saistībām, kas rodas tādas cenu politikas vispārējo pasākumu dēļ, ko piemēro tautsaimniecībai kopumā, vai vispārēja rakstura pasākumiem attiecībā uz pārvadājumu tarifiem un nosacījumiem, ko veic, lai organizētu pārvadājumu tirgu vai tā daļu”. Komisija atzīst, ka 1972./1973. gadā noslēgtā koncesijas līguma parauga 27. punktā ir noteikts, kādi uzņēmumiem piemērojamie tarifi ir ietverti līgumā, bet atgādina, ka tā nav saņēmusi līdzīgu aktu par koncesiju vai tiesību piešķiršanu saistībā ar CSTP pārskata periodā, no kura varētu konstatēt, ka šādas saistības uzņēmumam tika uzliktas. Jebkurā gadījumā Komisija norāda, ka saskaņā ar Reģiona likuma Nr. 16/1983 2. pantu ikgadējā kompensācija uzņēmumiem, kas sniedz sabiedriskā transporta pakalpojumus, tika aprēķināta ex ante kā starpība starp ieņēmumiem, kuri rodas, piemērojot minimālos pieļaujamos tarifus, un t. s. “standartizmaksām” (skatīt 23. apsvērumu). Tādēļ Komisija secina, ka reģiona likumā ir noteikti minimālie pieļaujamie tarifi un tādējādi tiek izslēgtas vispārējas tarifu saistības.

| (74) | Jebkurā gadījumā nešķiet, ka tās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kuru sniegšanu varēja lūgt uzņēmumam CSTP, tika uzņēmumam uzliktas vienpusēji. Saistībā ar šo Komisija norāda, ka visos septiņos pārskata perioda gados koncesijas atjaunošana tika pieprasīta pēc CSTP iniciatīvas. Turklāt pēc tam, kad Consiglio di Stato pieņēma spriedumu 2009. gadā, reģions atkārtoti pieprasīja, lai CSTP iesniedz aktus vai līgumus par to, ka tam ir uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, lai nodrošinātu atbilstību spriedumam. Reģions norāda, ka uzņēmums nekad nav sniedzis atbildi. |
| --- | --- |

(74)

Jebkurā gadījumā nešķiet, ka tās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kuru sniegšanu varēja lūgt uzņēmumam CSTP, tika uzņēmumam uzliktas vienpusēji. Saistībā ar šo Komisija norāda, ka visos septiņos pārskata perioda gados koncesijas atjaunošana tika pieprasīta pēc CSTP iniciatīvas. Turklāt pēc tam, kad Consiglio di Stato pieņēma spriedumu 2009. gadā, reģions atkārtoti pieprasīja, lai CSTP iesniedz aktus vai līgumus par to, ka tam ir uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, lai nodrošinātu atbilstību spriedumam. Reģions norāda, ka uzņēmums nekad nav sniedzis atbildi.

| (75) | CSTP norādes par to, ka uzņēmumiem bija pienākums veikt pārvadājumus maršrutos atbilstīgi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, neraugoties uz to, ka reģions atkārtoti samazināja standartizmaksas, un ka pret uzņēmumiem tiktu sākta tiesvedība par sabiedrisko pakalpojumu pārtraukšanu, ja tie patiesi vairs neveiktu savu darbību, nebija pamatotas ar pierādījumiem, tādēļ tās nevar izmantot, lai pamatotu konstatējumu par to, ka šajā lietā sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tika uzliktas vienpusēji. |
| --- | --- |

(75)

CSTP norādes par to, ka uzņēmumiem bija pienākums veikt pārvadājumus maršrutos atbilstīgi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, neraugoties uz to, ka reģions atkārtoti samazināja standartizmaksas, un ka pret uzņēmumiem tiktu sākta tiesvedība par sabiedrisko pakalpojumu pārtraukšanu, ja tie patiesi vairs neveiktu savu darbību, nebija pamatotas ar pierādījumiem, tādēļ tās nevar izmantot, lai pamatotu konstatējumu par to, ka šajā lietā sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tika uzliktas vienpusēji.

ii)   Kompensācijas atbilstība kompensēšanas kopējai procedūrai

| (76) | Pat ja tiek parādīts, ka šajā lietā uzņēmumam CSTP tika vienpusēji uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas tomēr nav taisnība, kompensācijai par šādiem pakalpojumiem jāatbilst kompensēšanas kopējai procedūrai (IV iedaļa Regulā (EEK) Nr. 1191/69), lai tā tiktu atbrīvota no iepriekšējas paziņošanas atbilstīgi minētās regulas 17. panta 2. punktam. Komisija neuzskata, ka tā ir. |
| --- | --- |

(76)

Pat ja tiek parādīts, ka šajā lietā uzņēmumam CSTP tika vienpusēji uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas tomēr nav taisnība, kompensācijai par šādiem pakalpojumiem jāatbilst kompensēšanas kopējai procedūrai (IV iedaļa Regulā (EEK) Nr. 1191/69), lai tā tiktu atbrīvota no iepriekšējas paziņošanas atbilstīgi minētās regulas 17. panta 2. punktam. Komisija neuzskata, ka tā ir.

| (77) | Pirmkārt, Komisija norāda, ka CSTP piešķirtā papildkompensācija attiecās tikai uz 1998. gadu. CSTP piekrita, ka norādītajā gadā tas veica ne tikai sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, bet arī komercdarbību, kas ir izīrēšanas pakalpojumi. Komisija norāda, ka saistībā ar šo 1992. gada 1. jūlijā stājas spēkā Regulas (EEK) Nr. 1191/69 1. panta 5. punkta a) apakšpunktā noteiktā prasība, saskaņā ar kuru transporta uzņēmumiem, kuri ne tikai sniedz tādus pakalpojumus, uz ko attiecas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, bet veic arī citu veidu darbību, sabiedrisko pakalpojumu sniegšana jānodrošina, izveidojot atsevišķas uzņēmuma struktūrvienības, tā, ka: i) norēķinu kontiem, kas saistīti ar katru no šīm darbībām, jābūt atsevišķiem, un katrai no šīm darbībām jāizmanto aktīvu daļa saskaņā ar spēkā esošiem grāmatvedības uzskaites noteikumiem, un ii) izdevumi jāsabalansē ar pamatdarbības ieņēmumiem un valsts iestāžu maksājumiem, izslēdzot jebkādu iespēju līdzekļu pārnešanai no vai uz kontiem, kas saistīti ar citiem uzņēmuma darbības veidiem. |
| --- | --- |

(77)

Pirmkārt, Komisija norāda, ka CSTP piešķirtā papildkompensācija attiecās tikai uz 1998. gadu. CSTP piekrita, ka norādītajā gadā tas veica ne tikai sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, bet arī komercdarbību, kas ir izīrēšanas pakalpojumi. Komisija norāda, ka saistībā ar šo 1992. gada 1. jūlijā stājas spēkā Regulas (EEK) Nr. 1191/69 1. panta 5. punkta a) apakšpunktā noteiktā prasība, saskaņā ar kuru transporta uzņēmumiem, kuri ne tikai sniedz tādus pakalpojumus, uz ko attiecas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, bet veic arī citu veidu darbību, sabiedrisko pakalpojumu sniegšana jānodrošina, izveidojot atsevišķas uzņēmuma struktūrvienības, tā, ka: i) norēķinu kontiem, kas saistīti ar katru no šīm darbībām, jābūt atsevišķiem, un katrai no šīm darbībām jāizmanto aktīvu daļa saskaņā ar spēkā esošiem grāmatvedības uzskaites noteikumiem, un ii) izdevumi jāsabalansē ar pamatdarbības ieņēmumiem un valsts iestāžu maksājumiem, izslēdzot jebkādu iespēju līdzekļu pārnešanai no vai uz kontiem, kas saistīti ar citiem uzņēmuma darbības veidiem.

| (78) | Komisija arī norāda, ka atbilstīgi Tiesas spriedumam Antrop lietā saskaņā ar procedūru noteiktās prasības nav izpildītas, ja nav iespējams, pamatojoties uz ticamām grāmatvedības ziņām, noteikt starpību starp izmaksām, kas attiecināmas uz uzņēmuma darbības daļu teritorijā, par kuru ir piešķirta koncesija, un tai atbilstošajiem ieņēmumiem un līdz ar to nav iespējams aprēķināt no sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildes izrietošās papildizmaksas (14). |
| --- | --- |

(78)

Komisija arī norāda, ka atbilstīgi Tiesas spriedumam Antrop lietā saskaņā ar procedūru noteiktās prasības nav izpildītas, ja nav iespējams, pamatojoties uz ticamām grāmatvedības ziņām, noteikt starpību starp izmaksām, kas attiecināmas uz uzņēmuma darbības daļu teritorijā, par kuru ir piešķirta koncesija, un tai atbilstošajiem ieņēmumiem un līdz ar to nav iespējams aprēķināt no sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildes izrietošās papildizmaksas (14).

| (79) | CSTP nav iesniedzis pierādījumus par to, ka pārskata periodā un jo īpaši 1998. gadā tas patiesi veicis atsevišķu uzskaiti veiktajai komercdarbībai. Turklāt Komisija uzskata, ka CSTP norāde par to, ka vairs nav spēkā juridiskās prasības turēt pilnā apmērā uzskaites un administratīvos dokumentus par pārskata periodu, nav būtiska, lai ex post pamatotu papildkompensāciju, piemērojot induktīvu pieeju. Jebkurā gadījumā šāda prasība, kas izriet no valsts tiesību aktiem – pat ja tās pastāvēšana tiktu pierādīta –, nevar atcelt no Tiesas judikatūras vai Regulas (EEK) Nr. 1191/69 izrietošās saistības, kas ir jāizpilda, pirms transporta uzņēmumam tiek izmaksāta sabiedrisko pakalpojumu kompensācija. |
| --- | --- |

(79)

CSTP nav iesniedzis pierādījumus par to, ka pārskata periodā un jo īpaši 1998. gadā tas patiesi veicis atsevišķu uzskaiti veiktajai komercdarbībai. Turklāt Komisija uzskata, ka CSTP norāde par to, ka vairs nav spēkā juridiskās prasības turēt pilnā apmērā uzskaites un administratīvos dokumentus par pārskata periodu, nav būtiska, lai ex post pamatotu papildkompensāciju, piemērojot induktīvu pieeju. Jebkurā gadījumā šāda prasība, kas izriet no valsts tiesību aktiem – pat ja tās pastāvēšana tiktu pierādīta –, nevar atcelt no Tiesas judikatūras vai Regulas (EEK) Nr. 1191/69 izrietošās saistības, kas ir jāizpilda, pirms transporta uzņēmumam tiek izmaksāta sabiedrisko pakalpojumu kompensācija.

| (80) | Otrkārt, Komisija norāda, ka saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 13. pantu kompensācijas apmērs ir jānosaka iepriekš. Papildkompensācijas aprēķināšana, pamatojoties uz ex post novērtējumu, kā to nosaka Consiglio di Stato, ir pretrunā šim noteikumam, kā jau paskaidrots 54. un 55. apsvērumā. |
| --- | --- |

(80)

Otrkārt, Komisija norāda, ka saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 13. pantu kompensācijas apmērs ir jānosaka iepriekš. Papildkompensācijas aprēķināšana, pamatojoties uz ex post novērtējumu, kā to nosaka Consiglio di Stato, ir pretrunā šim noteikumam, kā jau paskaidrots 54. un 55. apsvērumā.

| (81) | Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka papildkompensācija, kura – pēc Consiglio di Stato uzskatiem – pienākas CSTP, neatbilda Regulas (EEK) Nr. 1191/69 IV iedaļā noteiktajai kompensēšanas kopējai procedūrai un tādēļ nebija atbrīvota no obligātās iepriekšējās paziņošanas, kas noteikta minētās regulas 17. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(81)

Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka papildkompensācija, kura – pēc Consiglio di Stato uzskatiem – pienākas CSTP, neatbilda Regulas (EEK) Nr. 1191/69 IV iedaļā noteiktajai kompensēšanas kopējai procedūrai un tādēļ nebija atbrīvota no obligātās iepriekšējās paziņošanas, kas noteikta minētās regulas 17. panta 2. punktā.

6.3.   ATBALSTA SADERĪBA

| (82) | Tā kā nav ticis parādīts, ka pārskatāmais pasākums bija atbrīvots no Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktā noteiktās iepriekšējās paziņošanas, ir jāpārbauda šādu maksājumu saderība ar iekšējo tirgu, jo, kā paskaidrots 6.1. iedaļā, maksājumus uzskata par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(82)

Tā kā nav ticis parādīts, ka pārskatāmais pasākums bija atbrīvots no Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktā noteiktās iepriekšējās paziņošanas, ir jāpārbauda šādu maksājumu saderība ar iekšējo tirgu, jo, kā paskaidrots 6.1. iedaļā, maksājumus uzskata par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (83) | Līguma 93. panta noteikumi par valsts atbalsta saderību attiecas uz pārvadājumu un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību koordinēšanu pārvadājumu jomā, un tie ir lex specialis saistībā ar 107. panta 3. punktu, kā arī 106. panta 2. punktu, jo tajos ietverti īpaši noteikumi par valsts atbalsta saderību. Saskaņā ar Tiesas nolēmumu minētajā pantā “tiek atzīts, ka atbalsts pārvadājumiem ir saderīgs ar iekšējo tirgu tikai precīzi formulētos gadījumos, kuri neapdraud [Savienības] vispārējās intereses” (15). |
| --- | --- |

(83)

Līguma 93. panta noteikumi par valsts atbalsta saderību attiecas uz pārvadājumu un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību koordinēšanu pārvadājumu jomā, un tie ir lex specialis saistībā ar 107. panta 3. punktu, kā arī 106. panta 2. punktu, jo tajos ietverti īpaši noteikumi par valsts atbalsta saderību. Saskaņā ar Tiesas nolēmumu minētajā pantā “tiek atzīts, ka atbalsts pārvadājumiem ir saderīgs ar iekšējo tirgu tikai precīzi formulētos gadījumos, kuri neapdraud [Savienības] vispārējās intereses” (15).

| (84) | Regula (EK) Nr. 1370/2007 stājās spēkā 2009. gada 3. decembrī, un ar to tika atcelta Regula (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regula (EEK) Nr. 1107/70 (16). Regulu (EK) Nr. 1370/2007 piemēro kompensācijai par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus. |
| --- | --- |

(84)

Regula (EK) Nr. 1370/2007 stājās spēkā 2009. gada 3. decembrī, un ar to tika atcelta Regula (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regula (EEK) Nr. 1107/70 (16). Regulu (EK) Nr. 1370/2007 piemēro kompensācijai par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus.

| (85) | Komisija uzskata, ka nepaziņota pasākuma atbilstība būtu jāpārbauda saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007, kas stājās spēkā 2009. gada 3. decembrī un ar kuru tika atcelta Regula (EEK) Nr. 1191/69, jo šis tiesību akts bija spēkā šā lēmuma pieņemšanas laikā (17). Komisija arī norāda, ka papildkompensācija, kuru Consiglio di Stato piešķīra uzņēmumam CSTP, tika izmaksāta 2012. gada 21. decembrī, tātad datumā, kurā radās izmaksātā atbalsta sekas, Regula (EK) Nr. 1370/2007 jau bija spēkā ilgāk nekā trīs gadus (18). |
| --- | --- |

(85)

Komisija uzskata, ka nepaziņota pasākuma atbilstība būtu jāpārbauda saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007, kas stājās spēkā 2009. gada 3. decembrī un ar kuru tika atcelta Regula (EEK) Nr. 1191/69, jo šis tiesību akts bija spēkā šā lēmuma pieņemšanas laikā (17). Komisija arī norāda, ka papildkompensācija, kuru Consiglio di Stato piešķīra uzņēmumam CSTP, tika izmaksāta 2012. gada 21. decembrī, tātad datumā, kurā radās izmaksātā atbalsta sekas, Regula (EK) Nr. 1370/2007 jau bija spēkā ilgāk nekā trīs gadus (18).

| (86) | Regulas (EK) Nr. 1370/2007 9. panta 1. punktā ir noteikts, ka “sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, ko saskaņā ar šo regulu izmaksā par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanu vai par vispārējos noteikumos paredzēto tarifu saistību ievērošanu, ir saderīgas ar [iekšējo] tirgu. Tādas kompensācijas ir atbrīvotas no Līguma [108. panta 3. punktā] paredzētās iepriekšējas paziņošanas prasības”. |
| --- | --- |

(86)

Regulas (EK) Nr. 1370/2007 9. panta 1. punktā ir noteikts, ka “sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, ko saskaņā ar šo regulu izmaksā par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanu vai par vispārējos noteikumos paredzēto tarifu saistību ievērošanu, ir saderīgas ar [iekšējo] tirgu. Tādas kompensācijas ir atbrīvotas no Līguma [108. panta 3. punktā] paredzētās iepriekšējas paziņošanas prasības”.

| (87) | Turpmāk izklāstīto apsvērumu dēļ Komisija uzskata, ka paziņotā kompensācija neatbilst Regulai (EK) Nr. 1370/2007, tādēļ nevar uzskatīt, ka tā ir saderīga ar iekšējo tirgu, kā noteikts minētās regulas 9. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(87)

Turpmāk izklāstīto apsvērumu dēļ Komisija uzskata, ka paziņotā kompensācija neatbilst Regulai (EK) Nr. 1370/2007, tādēļ nevar uzskatīt, ka tā ir saderīga ar iekšējo tirgu, kā noteikts minētās regulas 9. panta 1. punktā.

| (88) | Pirmkārt, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 3. pantu, ja kompetentā iestāde nolemj izvēlētajam pakalpojumu sniedzējam par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi piešķirt ekskluzīvas tiesības un/vai kompensāciju, tā to dara saskaņā ar pakalpojumu valsts līgumu, ja vien sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību mērķis nav noteikt maksimāli pieļaujamos tarifus un šādas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tiek uzliktas, izmantojot pasākumu, kas bez diskriminācijas attiecas uz visiem viena tipa sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem kādā ģeogrāfiskā apgabalā (vispārēji noteikumi). |
| --- | --- |

(88)

Pirmkārt, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 3. pantu, ja kompetentā iestāde nolemj izvēlētajam pakalpojumu sniedzējam par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi piešķirt ekskluzīvas tiesības un/vai kompensāciju, tā to dara saskaņā ar pakalpojumu valsts līgumu, ja vien sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību mērķis nav noteikt maksimāli pieļaujamos tarifus un šādas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tiek uzliktas, izmantojot pasākumu, kas bez diskriminācijas attiecas uz visiem viena tipa sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem kādā ģeogrāfiskā apgabalā (vispārēji noteikumi).

| (89) | Komisija uzskata, ka šajā lietā nav sniegti pierādījumi par to, ka starp CSTP un reģionu būtu pastāvējusi līgumiska shēma vai būtu ieviesti vispārēji noteikumi, ar kuriem tiek noteikti maksimāli pieļaujamie tarifi visiem pasažieriem vai noteiktām pasažieru kategorijām. Komisija ir saņēmusi tikai vienu 1972./1973. gadā noslēgta koncesijas līguma paraugu, un no tā nevar iegūt ticamu informāciju par attiecībām starp CSTP un reģionu pārskata periodā (1997.–2002. gadā). Turklāt Komisija norāda, ka atbilstīgi 2. pantam Reģiona likumā Nr. 16/1983, ko par juridisko pamatu attiecībā uz pārskata periodu norādījis gan reģions, gan CSTP (skatīt 19. un 36. apsvērumu), sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzēju ieņēmumi izriet no reģiona noteikto minimālo pieļaujamo tarifu piemērošanas. Nav atsauces uz maksimāli pieļaujamajiem tarifiem. |
| --- | --- |

(89)

Komisija uzskata, ka šajā lietā nav sniegti pierādījumi par to, ka starp CSTP un reģionu būtu pastāvējusi līgumiska shēma vai būtu ieviesti vispārēji noteikumi, ar kuriem tiek noteikti maksimāli pieļaujamie tarifi visiem pasažieriem vai noteiktām pasažieru kategorijām. Komisija ir saņēmusi tikai vienu 1972./1973. gadā noslēgta koncesijas līguma paraugu, un no tā nevar iegūt ticamu informāciju par attiecībām starp CSTP un reģionu pārskata periodā (1997.–2002. gadā). Turklāt Komisija norāda, ka atbilstīgi 2. pantam Reģiona likumā Nr. 16/1983, ko par juridisko pamatu attiecībā uz pārskata periodu norādījis gan reģions, gan CSTP (skatīt 19. un 36. apsvērumu), sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzēju ieņēmumi izriet no reģiona noteikto minimālo pieļaujamo tarifu piemērošanas. Nav atsauces uz maksimāli pieļaujamajiem tarifiem.

| (90) | Tādēļ Komisija secina, ka nav nodrošināta atbilstība Regulas (EK) Nr. 1370/2007 3. pantam. |
| --- | --- |

(90)

Tādēļ Komisija secina, ka nav nodrošināta atbilstība Regulas (EK) Nr. 1370/2007 3. pantam.

| (91) | Otrkārt, Komisija norāda, ka neatkarīgi no tā, vai CSTP noslēdzis pakalpojumu valsts līgumu vai tam piemērotas tarifu saistības, izmantojot vispārējus noteikumus, nešķiet, ka būtu ievēroti visi Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. panta nosacījumi, saskaņā ar kuriem tiek noteikts pakalpojumu valsts līgumu un vispārējo noteikumu obligātais saturs. Piemēram, 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir noteikta prasība par to, ka parametri kompensācijas maksājumu aprēķināšanai jānosaka iepriekš objektīvi un pārredzami, lai novērstu pārmērīgu kompensēšanu, savukārt 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 4. panta 2. punktā ir noteikta kārtība izmaksu un ieņēmumu sadalei. Saistībā ar Komisijas veikto pārbaudi par otro nosacījumu Tiesas spriedumā Altmark lietā (6.1. iedaļa) ir paskaidrots, ka parametri, uz kuru pamata otrais eksperts aprēķināja iespējamo nepietiekamo kompensāciju, netika noteikti iepriekš, un attiecīgi nav nodrošināta atbilstība Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. pantam. |
| --- | --- |

(91)

Otrkārt, Komisija norāda, ka neatkarīgi no tā, vai CSTP noslēdzis pakalpojumu valsts līgumu vai tam piemērotas tarifu saistības, izmantojot vispārējus noteikumus, nešķiet, ka būtu ievēroti visi Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. panta nosacījumi, saskaņā ar kuriem tiek noteikts pakalpojumu valsts līgumu un vispārējo noteikumu obligātais saturs. Piemēram, 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir noteikta prasība par to, ka parametri kompensācijas maksājumu aprēķināšanai jānosaka iepriekš objektīvi un pārredzami, lai novērstu pārmērīgu kompensēšanu, savukārt 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 4. panta 2. punktā ir noteikta kārtība izmaksu un ieņēmumu sadalei. Saistībā ar Komisijas veikto pārbaudi par otro nosacījumu Tiesas spriedumā Altmark lietā (6.1. iedaļa) ir paskaidrots, ka parametri, uz kuru pamata otrais eksperts aprēķināja iespējamo nepietiekamo kompensāciju, netika noteikti iepriekš, un attiecīgi nav nodrošināta atbilstība Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. pantam.

| (92) | Treškārt, 6. panta 1. punktā ir noteikts, ka gadījumos ar tieši piešķirtiem pakalpojumu valsts līgumiem kompensācijai ir jāatbilst Regulas (EK) Nr. 1370/2007 noteikumiem un pielikumā ietvertajiem noteikumiem, lai nodrošinātu, ka kompensācija nav lielāka par summu, kas ir nepieciešama sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildei. Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikumā norādīts, ka kompensācija nevar būt lielāka par summu, kura ir vienāda ar finanšu summu, ko veido šādi elementi: izmaksas, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, no kurām atskaita biļešu ieņēmumus, mīnus jebkura pozitīva finansiāla ietekme, kas radusies tīklā, kurā sniedz pakalpojumus saskaņā ar attiecīgajām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, plus samērīga peļņa. Turklāt saskaņā ar minēto pielikumu izmaksas un ieņēmumi ir jāaprēķina saskaņā ar spēkā esošiem grāmatvedības un nodokļu noteikumiem. Turklāt pārredzamības apsvērumu dēļ konti ir jānošķir (Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikuma 5. punkts). |
| --- | --- |

(92)

Treškārt, 6. panta 1. punktā ir noteikts, ka gadījumos ar tieši piešķirtiem pakalpojumu valsts līgumiem kompensācijai ir jāatbilst Regulas (EK) Nr. 1370/2007 noteikumiem un pielikumā ietvertajiem noteikumiem, lai nodrošinātu, ka kompensācija nav lielāka par summu, kas ir nepieciešama sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildei. Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikumā norādīts, ka kompensācija nevar būt lielāka par summu, kura ir vienāda ar finanšu summu, ko veido šādi elementi: izmaksas, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, no kurām atskaita biļešu ieņēmumus, mīnus jebkura pozitīva finansiāla ietekme, kas radusies tīklā, kurā sniedz pakalpojumus saskaņā ar attiecīgajām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, plus samērīga peļņa. Turklāt saskaņā ar minēto pielikumu izmaksas un ieņēmumi ir jāaprēķina saskaņā ar spēkā esošiem grāmatvedības un nodokļu noteikumiem. Turklāt pārredzamības apsvērumu dēļ konti ir jānošķir (Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikuma 5. punkts).

| (93) | Kā norādīts 82. apsvērumā, CSTP atbilstīgi nenošķīra uzskaiti par 1998. gadu, un tieši par šo gadu saskaņā ar Consiglio di Stato spriedumu uzņēmumam tika piešķirta kompensācija. Tādējādi nav iespējams parādīt, ka papildkompensācija, kuru Itālijas valsts izmaksāja 2012. gada 21. decembrī, nav lielāka par summu, kas atbilst neto finanšu ietekmei, kura ir vienāda ar kopējo ietekmi – pozitīvu vai negatīvu –, kāda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ievērošanai ir uz sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja ieņēmumiem un izmaksām (Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikuma 2. punkts). |
| --- | --- |

(93)

Kā norādīts 82. apsvērumā, CSTP atbilstīgi nenošķīra uzskaiti par 1998. gadu, un tieši par šo gadu saskaņā ar Consiglio di Stato spriedumu uzņēmumam tika piešķirta kompensācija. Tādējādi nav iespējams parādīt, ka papildkompensācija, kuru Itālijas valsts izmaksāja 2012. gada 21. decembrī, nav lielāka par summu, kas atbilst neto finanšu ietekmei, kura ir vienāda ar kopējo ietekmi – pozitīvu vai negatīvu –, kāda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ievērošanai ir uz sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja ieņēmumiem un izmaksām (Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikuma 2. punkts).

| (94) | Turklāt, tā kā saistībā ar pārskata periodu kompensācijas parametri netika noteikti iepriekš, ikviena izmaksu sadale jāveic ex post, pamatojoties uz brīvi izvēlētiem pieņēmumiem, kā tas tika darīts, izmantojot induktīvo metodi. |
| --- | --- |

(94)

Turklāt, tā kā saistībā ar pārskata periodu kompensācijas parametri netika noteikti iepriekš, ikviena izmaksu sadale jāveic ex post, pamatojoties uz brīvi izvēlētiem pieņēmumiem, kā tas tika darīts, izmantojot induktīvo metodi.

| (95) | Attiecīgi Komisija uzskata, ka Consiglio di Stato piešķirtā papildkompensācija netika izmaksāta atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1370/2007, tādēļ tā nav saderīga ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(95)

Attiecīgi Komisija uzskata, ka Consiglio di Stato piešķirtā papildkompensācija netika izmaksāta atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1370/2007, tādēļ tā nav saderīga ar iekšējo tirgu.

6.4.   CONSIGLIO DI STATO PIEŠĶIRTĀ KOMPENSĀCIJA NAV KAITĒJUMS

| (96) | Lēmumā sākt procedūru Komisija aicināja visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes par to, vai Consiglio di Stato spriedums attiecas uz kompensāciju par kaitējumu saistībā ar iespējamu tiesību akta pārkāpumu vai arī sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, pamatojoties uz spēkā esošajām Padomes regulām. Ne Itālijas iestādes, ne CSTP savos apsvērumos nepieminēja šo jautājumu. |
| --- | --- |

(96)

Lēmumā sākt procedūru Komisija aicināja visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes par to, vai Consiglio di Stato spriedums attiecas uz kompensāciju par kaitējumu saistībā ar iespējamu tiesību akta pārkāpumu vai arī sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, pamatojoties uz spēkā esošajām Padomes regulām. Ne Itālijas iestādes, ne CSTP savos apsvērumos nepieminēja šo jautājumu.

| (97) | Saistībā ar šo Komisija norāda, ka noteiktos apstākļos kompensācija par kaitējumu, ko izraisa valsts iestāžu nelikumīgas vai citādas darbības (19), nenozīmē, ka tiek piešķirta priekšrocība, tādēļ to neuzskata par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē (20). Kompensācijai par kaitējumu un valsts atbalstam ir atšķirīgi mērķi, jo pirmajā gadījumā mērķis ir atjaunot stāvokli, kādā kaitējuma cietējs bija pirms kaitējuma nodarīšanas, it kā kaitējuma nebūtu bijis (restitutio in integrum). Saistībā ar šo Komisija arī norāda, ka kompensācija par kaitējumu ir ārpus valsts atbalsta noteikumiem un tās pamatā ir vispārējie kompensēšanas noteikumi (21). Visbeidzot, Komisija atgādina, ka Tiesa savā spriedumā Lucchini lietā atzina, ka valsts tiesa nedrīkst piemērot valsts tiesību aktus, ja šāda tiesību akta piemērošanas radītā ietekme nozīmētu graut “Kopienu tiesību piemērošanu, kā rezultātā nebūtu iespējams atgūt valsts atbalstu, kas piešķirts, pārkāpjot Kopienu tiesības” (22). Šāda paziņojuma pamatā ir princips, ka valsts tiesību aktu nevar piemērot, ja tādējādi tiktu grauta Savienības tiesību akta atbilstīga piemērošana (23). |
| --- | --- |

(97)

Saistībā ar šo Komisija norāda, ka noteiktos apstākļos kompensācija par kaitējumu, ko izraisa valsts iestāžu nelikumīgas vai citādas darbības (19), nenozīmē, ka tiek piešķirta priekšrocība, tādēļ to neuzskata par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē (20). Kompensācijai par kaitējumu un valsts atbalstam ir atšķirīgi mērķi, jo pirmajā gadījumā mērķis ir atjaunot stāvokli, kādā kaitējuma cietējs bija pirms kaitējuma nodarīšanas, it kā kaitējuma nebūtu bijis (restitutio in integrum). Saistībā ar šo Komisija arī norāda, ka kompensācija par kaitējumu ir ārpus valsts atbalsta noteikumiem un tās pamatā ir vispārējie kompensēšanas noteikumi (21). Visbeidzot, Komisija atgādina, ka Tiesa savā spriedumā Lucchini lietā atzina, ka valsts tiesa nedrīkst piemērot valsts tiesību aktus, ja šāda tiesību akta piemērošanas radītā ietekme nozīmētu graut “Kopienu tiesību piemērošanu, kā rezultātā nebūtu iespējams atgūt valsts atbalstu, kas piešķirts, pārkāpjot Kopienu tiesības” (22). Šāda paziņojuma pamatā ir princips, ka valsts tiesību aktu nevar piemērot, ja tādējādi tiktu grauta Savienības tiesību akta atbilstīga piemērošana (23).

| (98) | Saistībā ar papildkompensāciju, kuru Consiglio di Stato piešķīra CSTP, Komisija norāda, ka, kaut gan Consiglio di Stato sprieduma rezolutīvajā daļā nav minēta Regula (EEK) Nr. 1191/69, spriedums attiecas uz CSTP tiesībām saņemt summu kā kompensāciju atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 1191/69 6., 10. un 11. pantam, kas jānosaka valsts pārvaldes iestādēm, pamatojoties uz ticamiem datiem. Tas varētu norādīt, ka atbilstoši Consiglio di Stato viedoklim CSTP tiesības uz papildkompensāciju izriet nevis no vispārējā noteikuma par kompensāciju saistībā ar kaitējumu, ko izraisa valsts iestāžu nelikumīgas vai citādas darbības, bet no Regulas (EEK) Nr. 1191/69. |
| --- | --- |

(98)

Saistībā ar papildkompensāciju, kuru Consiglio di Stato piešķīra CSTP, Komisija norāda, ka, kaut gan Consiglio di Stato sprieduma rezolutīvajā daļā nav minēta Regula (EEK) Nr. 1191/69, spriedums attiecas uz CSTP tiesībām saņemt summu kā kompensāciju atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 1191/69 6., 10. un 11. pantam, kas jānosaka valsts pārvaldes iestādēm, pamatojoties uz ticamiem datiem. Tas varētu norādīt, ka atbilstoši Consiglio di Stato viedoklim CSTP tiesības uz papildkompensāciju izriet nevis no vispārējā noteikuma par kompensāciju saistībā ar kaitējumu, ko izraisa valsts iestāžu nelikumīgas vai citādas darbības, bet no Regulas (EEK) Nr. 1191/69.

| (99) | Katrā ziņā Komisija uzskata, ka kompensācija par kaitējumu, kas piešķirta CSTP par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kuras uzņēmumam, iespējams, nelikumīgi un vienpusēji uzlikušas Itālijas iestādes, un ko aprēķina, pamatojoties uz Regulā (EEK) Nr. 1191/69 noteikto kompensēšanas kopējo procedūru, nozīmētu Līguma 107. un 108. panta pārkāpumu. Tas ir tāpēc, ka, piešķirot kompensāciju, rezultāts būtu tāds pats kā tad, ja CSTP tiktu piešķirta sabiedrisko pakalpojumu kompensācija par pārskata periodu, neraugoties uz to, ka koncesijas nosacījumos par attiecīgajiem pakalpojumiem nedz bija paredzēts atbrīvojums no iepriekšējas paziņošanas, nedz nodrošināta atbilstība būtiskajām Regulas (EEK) Nr. 1191/69 vai Regulas (EK) Nr. 1370/2007 prasībām, kā norādīts iepriekš. Tādējādi kompensācijas pieejamība faktiski ļautu apiet Savienības tiesību aktu noteikumus un nosacījumus par valsts atbalstu, saskaņā ar kuriem kompetentās iestādes, kad tās uzliek sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības vai slēdz līgumus par šādām saistībām, kompensē sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem izmaksas, kas tiem radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Ja kompensācija par kaitējumu ir vienāda ar atbalsta summu, kādu plāno piešķirt, tad tas patiesi nozīmē, ka netieši tiek piešķirts nelikumīgs un ar iekšējo tirgu nesaderīgs valsts atbalsts (24). Saskaņā ar šādu pieeju Vispārējā tiesa uzskata, ka kompensācijas klauzulas par valsts atbalsta atgūšanu ir valsts atbalsts (25). |
| --- | --- |

(99)

Katrā ziņā Komisija uzskata, ka kompensācija par kaitējumu, kas piešķirta CSTP par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kuras uzņēmumam, iespējams, nelikumīgi un vienpusēji uzlikušas Itālijas iestādes, un ko aprēķina, pamatojoties uz Regulā (EEK) Nr. 1191/69 noteikto kompensēšanas kopējo procedūru, nozīmētu Līguma 107. un 108. panta pārkāpumu. Tas ir tāpēc, ka, piešķirot kompensāciju, rezultāts būtu tāds pats kā tad, ja CSTP tiktu piešķirta sabiedrisko pakalpojumu kompensācija par pārskata periodu, neraugoties uz to, ka koncesijas nosacījumos par attiecīgajiem pakalpojumiem nedz bija paredzēts atbrīvojums no iepriekšējas paziņošanas, nedz nodrošināta atbilstība būtiskajām Regulas (EEK) Nr. 1191/69 vai Regulas (EK) Nr. 1370/2007 prasībām, kā norādīts iepriekš. Tādējādi kompensācijas pieejamība faktiski ļautu apiet Savienības tiesību aktu noteikumus un nosacījumus par valsts atbalstu, saskaņā ar kuriem kompetentās iestādes, kad tās uzliek sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības vai slēdz līgumus par šādām saistībām, kompensē sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem izmaksas, kas tiem radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Ja kompensācija par kaitējumu ir vienāda ar atbalsta summu, kādu plāno piešķirt, tad tas patiesi nozīmē, ka netieši tiek piešķirts nelikumīgs un ar iekšējo tirgu nesaderīgs valsts atbalsts (24). Saskaņā ar šādu pieeju Vispārējā tiesa uzskata, ka kompensācijas klauzulas par valsts atbalsta atgūšanu ir valsts atbalsts (25).

| (100) | Katrā ziņā 1972. gadā noslēgtā koncesijas līguma paraugā, saskaņā ar kuru var uzskatīt, ka CSTP sniedzis attiecīgos pārvadājumu pakalpojumus, nebija paredzēts veikt finanšu kompensācijas maksājumu. CSTP piekrita sniegt pakalpojumus atbilstīgi koncesijas nosacījumiem, pašam uzņemoties risku. Šādu secinājumu apstiprina arī Reģiona likuma Nr. 16/1983 2. pants, saskaņā ar kuru ikvieni zaudējumi vai iztrūkums, ko nesedz publiskās iemaksas, jāsedz pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(100)

Katrā ziņā 1972. gadā noslēgtā koncesijas līguma paraugā, saskaņā ar kuru var uzskatīt, ka CSTP sniedzis attiecīgos pārvadājumu pakalpojumus, nebija paredzēts veikt finanšu kompensācijas maksājumu. CSTP piekrita sniegt pakalpojumus atbilstīgi koncesijas nosacījumiem, pašam uzņemoties risku. Šādu secinājumu apstiprina arī Reģiona likuma Nr. 16/1983 2. pants, saskaņā ar kuru ikvieni zaudējumi vai iztrūkums, ko nesedz publiskās iemaksas, jāsedz pakalpojumu sniedzējiem.

| (101) | Attiecīgi Komisija neuzskata, ka Consiglio di Stato spriedums nozīmē piešķirt CSTP kompensāciju par kaitējumu, ko uzņēmumam izraisa valsts iestāžu nelikumīgas vai citādas darbības, bet uzskata to par nelikumīga un nesaderīga valsts atbalsta piešķiršanu, kas ir aizliegts ar Līguma 107. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(101)

Attiecīgi Komisija neuzskata, ka Consiglio di Stato spriedums nozīmē piešķirt CSTP kompensāciju par kaitējumu, ko uzņēmumam izraisa valsts iestāžu nelikumīgas vai citādas darbības, bet uzskata to par nelikumīga un nesaderīga valsts atbalsta piešķiršanu, kas ir aizliegts ar Līguma 107. panta 1. punktu.

| (102) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka nepaziņotais pasākums ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē un tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(102)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka nepaziņotais pasākums ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē un tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

7.   ATBALSTA ATGŪŠANA

| (103) | Saskaņā ar Līgumu un Tiesas iedibināto judikatūru Komisijai ir tiesības pieņemt lēmumu par to, ka attiecīgajai dalībvalstij jāatceļ vai jāmaina atbalsts (26), ja Komisija konstatē, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Tiesa arī konsekventi norādījusi, ka valsts pienākums atcelt atbalstu, kuru Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir noteikts tādēļ, lai atjaunotu iepriekš pastāvējušo situāciju (27). Saistībā ar šo Tiesa ir norādījusi, ka mērķis ir sasniegts, kad saņēmējs atmaksājis tam piešķirtās nelikumīgā atbalsta summas, tādējādi atsakoties no priekšrocībām, kādas tam bijušas salīdzinājumā ar konkurentiem tirgū, un tiek atjaunota situācija, kāda bija pirms atbalsta maksājuma (28). |
| --- | --- |

(103)

Saskaņā ar Līgumu un Tiesas iedibināto judikatūru Komisijai ir tiesības pieņemt lēmumu par to, ka attiecīgajai dalībvalstij jāatceļ vai jāmaina atbalsts (26), ja Komisija konstatē, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Tiesa arī konsekventi norādījusi, ka valsts pienākums atcelt atbalstu, kuru Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir noteikts tādēļ, lai atjaunotu iepriekš pastāvējušo situāciju (27). Saistībā ar šo Tiesa ir norādījusi, ka mērķis ir sasniegts, kad saņēmējs atmaksājis tam piešķirtās nelikumīgā atbalsta summas, tādējādi atsakoties no priekšrocībām, kādas tam bijušas salīdzinājumā ar konkurentiem tirgū, un tiek atjaunota situācija, kāda bija pirms atbalsta maksājuma (28).

| (104) | Atbilstoši minētajai judikatūrai Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (29) 14. pantā paredzēts, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”. |
| --- | --- |

(104)

Atbilstoši minētajai judikatūrai Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (29) 14. pantā paredzēts, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”.

| (105) | Tādēļ Itālijai ir jāatgūst šajā lēmumā norādītais valsts atbalsts tādā apmērā, kādā tas jau ir izmaksāts CSTP. Atbalsta summai jāpieskaita procenti par atgūstamo summu, kas aprēķināti, sākot no dienas, kad nelikumīgais atbalsts nodots CSTP rīcībā (t. i., no 2012. gada 21. decembra) līdz atgūšanas dienai (30) atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (31) V nodaļai. |
| --- | --- |

(105)

Tādēļ Itālijai ir jāatgūst šajā lēmumā norādītais valsts atbalsts tādā apmērā, kādā tas jau ir izmaksāts CSTP. Atbalsta summai jāpieskaita procenti par atgūstamo summu, kas aprēķināti, sākot no dienas, kad nelikumīgais atbalsts nodots CSTP rīcībā (t. i., no 2012. gada 21. decembra) līdz atgūšanas dienai (30) atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (31) V nodaļai.

| (106) | Attiecīgi Komisija |
| --- | --- |

(106)

Attiecīgi Komisija

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts EUR 4 9 51  838 apmērā, kuru Itālijas Republika nelikumīgi piešķīrusi CSTP, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

2. pants

1.   Itālijas Republika atgūst no saņēmēja 1. pantā minēto atbalstu.

2.   Atgūstamās summas ietver procentus par laiku no 2012. gada 21. decembra līdz summu faktiskajai atgūšanai.

3.   Procentus aprēķina kā saliktus procentus atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļai un Komisijas Regulai (EK) Nr. 271/2008 (32), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 794/2004.

4.   Itālijas Republika atceļ visus neveiktos maksājumus saistībā ar 1. pantā minēto atbalstu, sākot no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

3. pants

1.   Šā lēmuma 1. pantā minēto atbalstu atgūst nekavējoties un efektīvi.

2.   Itālijas Republika nodrošina, ka šis lēmums tiek īstenots četru mēnešu laikā pēc tā paziņošanas dienas.

4. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Itālija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | kopējā summa (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no saņēmēja; |
| --- | --- |

a)

kopējā summa (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no saņēmēja;

| b) | sīki izstrādāts apraksts par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem, lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam; |
| --- | --- |

b)

sīki izstrādāts apraksts par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem, lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam;

| c) | dokumenti, kuri apliecina, ka saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

c)

dokumenti, kuri apliecina, ka saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

2.   Itālijas Republika periodiski ziņo Komisijai par to, kā virzās valsts veiktie pasākumi šā lēmuma īstenošanai, līdz 1. pantā minētais atbalsts tiek atgūts pilnībā. Pēc Komisijas pieprasījuma Itālija sniedz informāciju par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem, lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam. Itālija arī sniedz sīki izstrādātu informāciju par atbalstu un procentiem par atgūstamajām summām, kas jau ir atgūti no saņēmēja.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2015. gada 19. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  Komisijas 2014. gada 20. februāra lēmums par valsts atbalstu SA.358423 (2012/NN) – Itālija – Kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu saistībām uzņēmumam CSTP (OV C 156, 23.5.2014., 39. lpp.).

1

CSTP

(2)  Komisija atgādina, ka atbilstīgi 15. pantam Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.), uz Komisijas tiesībām atgūt atbalstu attiecas desmit gadu noilguma periods, kas sākas dienā, kad nelikumīgais atbalsts piešķirts saņēmējam vai nu kā individuāls atbalsts, vai arī kā atbalsts saskaņā ar atbalsta shēmu. Visas darbības attiecībā uz nelikumīgu atbalstu, kuras veic Komisija vai dalībvalsts pēc Komisijas lūguma, pārtrauc noilguma periodu.

2

(3)  Padomes 1969. gada 26. jūnija Regula (EEK) Nr. 1191/69 par dalībvalstu darbību sakarā ar saistībām, kuras parasti uzskata par sabiedriskajiem pakalpojumiem, dzelzceļa pārvadājumu, autopārvadājumu un iekšējo ūdensceļu pārvadājumu nozarē (OV L 156, 28.6.1969., 1. lpp.).

3

(4)  Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 4. panta 1. punktu “[t]ransporta uzņēmumi iesniedz dalībvalstu kompetentās iestādēs pieteikumus par jebkuras sabiedrisko pakalpojumu saistības pilnīgu vai daļēju izbeigšanu, ja šāda saistība tiem izraisa ekonomiskus zaudējumus”. Saskaņā ar 6. panta 3. punktu “[v]iena gada laikā no pieteikuma iesniegšanas dienas dalībvalstu kompetentas iestādes pieņem lēmumus attiecībā uz saistībām veikt darbību vai veikt pārvadājumus, un sešu mēnešu laikā attiecībā uz saistībām ievērot likmes. Tiesības uz kompensāciju rodas kompetentās iestādes lēmuma pieņemšanas dienā (..)”.

4

(5)  Legge Regionale 25 gennaio 1983, n. 16 Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori (reģionālie pasākumi vietējiem pasažieru pārvadājumu pakalpojumiem; skatīt vietnē http://jtest.ittig.cnr.it:8080/cocoon/regioneCampania/xhtml?css=4&doc=/db/nir/RegioneCampania/1983/urn_nir_regione.campania_legge_1983-01-25n16&datafine=19830205).

5

Legge Regionale 25 gennaio 1983, n. 16 Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori

(6)  Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 10. pantu par saistībām veikt pārvadājumus paredzētās kompensācijas apmērs ir vienāds ar uzņēmuma ieņēmumu samazinājuma un izmaksu samazinājuma starpību, kas rodas, ja attiecīgajā laikposmā attiecīgās saistības ir izbeigtas.

6

(7)  Spriedums lietā C-280/00 Altmark Trans un Regierungspräsidium Magdeburg, 2003, EU:C:2003:415.

7

Altmark Trans

Regierungspräsidium Magdeburg

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.).

8

(9)  Modelli E ir dokumenti, kuru pamatā ir uzņēmuma finanšu pārskati un nepieciešamā informācija publiskās iemaksas ikgadējam aprēķinam.

9

Modelli E

(10)  Spriedums lietā C-527/12 Komisija/Vācija, EU:C:2014:2193, 56. punkts un norādītā judikatūra. Skatīt arī spriedumu lietā C-119/05 Lucchini, EU:C:2007:434, 59. punkts, kas minēts 94. apsvērumā.

10

Lucchini

(11)  Spriedums lietā C-280/00 Altmark Trans/Regierungspräsidium Magdeburg, 2003, EU:C:2003:415, 87. un 88. punkts.

11

Altmark Trans/Regierungspräsidium Magdeburg

(12)  Spriedums lietā C-172/03 Heiser, EU:C:2005:130, 55. punkts.

12

Heiser

(13)  Spriedums lietā T-157/01 Danske Busvognmænd, 2004, EU:2004:76, 77., 78. un79. punkts.

13

Danske Busvognmænd

(14)  Spriedums lietā C-504/07 Associação Nacional de Transportadores Rodoviários de Pesados de Passageiros (Antrop) u. c./Conselho de Ministros, Companhia Carris de Ferro de Lisboa SA (Carris) un Sociedade de Transportes Colectivos do Porto SA (STCP), 2009, EU:C:2009:290.

14

Associação Nacional de Transportadores Rodoviários de Pesados de Passageiros (Antrop) u. c./Conselho de Ministros, Companhia Carris de Ferro de Lisboa SA (Carris)

Sociedade de Transportes Colectivos do Porto SA (STCP)

(15)  Spriedums lietā C-156/77 Eiropas Kopienu Komisija/Beļģijas Karaliste (Recueil 1978, 1881. lpp, 10. punkts).

15

(16)  Padomes 1970. gada 4. jūnija Regula (EEK) Nr. 1107/70 par atbalsta piešķiršanu pārvadājumiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem (OV L 130, 15.6.1970., 1. lpp.).

16

(17)  Saistībā ar šo Komisija atsaucas uz 307.–313. apsvērumu Komisijas 2010. gada 24. februāra Lēmumā 2011/3/ES par sabiedriskā transporta pakalpojumu līgumiem starp Dānijas Transporta ministriju un Danske Statsbaner (lieta C 41/08 (ex NN 35/08)) (OV L 7, 11.1.2011., 1. lpp.). Minētais lēmums tika atcelts ar Vispārējās tiesas nolēmumu lietā T-92/11 Jørgen Andersen/Eiropas Komisija, 2013, vēl nav publicēts, un Tiesa patlaban skata apelāciju pret šo spriedumu (lieta C-303/13 P). Apelācijas iznākums nav būtisks šīs lietas iznākumam, jo Vispārējā tiesa savā spriedumā, pret kuru celta apelācija, apstiprinājusi, ka datums, kurā notiek atbalsta izmaksa, nosaka piemērojamo tiesību aktu kopumu. Šajā lietā atbalsts tika izmaksāts 2012. gada 21. decembrī, tātad valsts atbalsta saderības novērtēšanai būtu jāpiemēro noteikumi, principi un kritēriji, kuri ir spēkā Komisijas lēmuma pieņemšanas dienā (skatīt minētā sprieduma 39. punktu).

17

Danske Statsbaner

Jørgen Andersen

(18)  Spriedums lietā C-334/0 P Komisija/Freistaat Sachsen (Krājums 2008, I-9465. lpp., 50.–53. punkts) un spriedums lietā T-3/09 Itālija/Komisija (Krājums 2011, II-95. lpp., 60. punkts).

18

(19)  Piemēram, delikts vai netaisna iedzīvošanās.

19

(20)  Spriedums apvienotajās lietās 106–120/87 Asteris AE un citi/Grieķija un EEK, EU:C:1988:457.

20

Asteris AE

(21)  Skatīt Komisijas 2004. gada 16. jūnija lēmumu par Nīderlandes atbalstu Akzo-Nobel, lai samazinātu hlora pārvadājumus (lieta N 304/2003), kopsavilkuma paziņojums izdevumā OV C 81, 2.4.2005., 4. lpp. Skatīt arī Komisijas 2006. gada 20. decembra lēmumu par Nīderlandes atbalstu automobiļu demontāžas uzņēmuma Steenbergen pārcelšanu (lieta N 575/2005), kopsavilkuma paziņojums izdevumā OV C 80, 13.4.2007., 1. lpp.

21

Akzo-Nobel

Steenbergen

(22)  Spriedums lietā C-119/05 Lucchini, EU:C:2007:434, 59. punkts.

22

Lucchini

(23)  Turpat, 61. punkts.

23

(24)  2005. gada 28. aprīļa secinājumi apvienotajās lietās C-346/03 un C-529/03 Atzori, EU:C:2005:256, 198. punkts.

24

Atzori

(25)  Spriedums lietā T-384/08 Elliniki Nafpigokataskevastiki AE Chartofylakeiou/Komisija, EU:T:2011:650, un spriedums lietā T-565/08 Corsica Ferries/Komisija, EU:T:2012:415, 23., 114. un 120.–131. punkts. Pēc analoģijas skatīt arī spriedumu lietā C-111/10 Komisija/Padomi, EU:C:2013:785, 44. punkts.

25

Elliniki Nafpigokataskevastiki AE Chartofylakeiou

Corsica Ferries

(26)  Spriedums lietā C-70/72 Komisija/Vācija (Recueil 1973, 813. lpp., 13. punkts).

26

(27)  Spriedums apvienotajās lietās C-278/92, C-279/92 un C-280/92 Spānija/Komisija (Recueil 1994, I-4103. lpp., 75. punkts).

27

(28)  Spriedums lietā C-75/97 Beļģija/Komisija (Recueil 1999, I-3671. lpp., 64. un 65. punkts).

28

Recueil

(29)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

29

(30)  Skatīt Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 2. punktu.

30

(31)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

31

(32)  Komisijas 2008. gada 30. janvāra Regula (EK) Nr. 271/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 82, 25.3.2008., 1. lpp.).

32

---

| 8.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 179/128 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 179/128

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/1075

(2015. gada 19. janvāris)

par valsts atbalstu SA.35843 (2014/C) (ex 2012/NN),

ko īstenojusi Itālija saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu papildkompensāciju uzņēmumam Buonotourist

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 75)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas sniegt piezīmes atbilstīgi iepriekš minētajiem noteikumiem un to piezīmes tika ņemtas vērā,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Atbilstīgi Līguma 108. panta 3. punktam Itālijas iestādes 2012. gada 5. decembrī iesniedza paziņojumu elektroniskā formā par to, ka atbilstīgi Consiglio di Stato (Itālijas Augstākā administratīvā tiesa) spriedumam ir piešķirta papildkompensācija uzņēmumam Buonotourist S.r.l. (turpmāk “Buonotourist”), kas sniedz pasažieru pārvadājumu pakalpojumus ar autobusu, pamatojoties uz koncesijām, kuras Itālijas Kampānijas reģions (turpmāk “reģions”) piešķīris laikposmā no 1996. gada līdz 2002. gadam (turpmāk “pārskata periods”). |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi Līguma 108. panta 3. punktam Itālijas iestādes 2012. gada 5. decembrī iesniedza paziņojumu elektroniskā formā par to, ka atbilstīgi Consiglio di Stato (Itālijas Augstākā administratīvā tiesa) spriedumam ir piešķirta papildkompensācija uzņēmumam Buonotourist S.r.l. (turpmāk “Buonotourist”), kas sniedz pasažieru pārvadājumu pakalpojumus ar autobusu, pamatojoties uz koncesijām, kuras Itālijas Kampānijas reģions (turpmāk “reģions”) piešķīris laikposmā no 1996. gada līdz 2002. gadam (turpmāk “pārskata periods”).

| (2) | Paziņojums tika reģistrēts ar lietas numuru SA.35843, un, sākot no 2012. gada 13. decembra, tas tiek uzskatīts par nepaziņotu pasākumu, jo atbilstīgi Komisijas rīcībā esošajai informācijai reģionam nebija pienākuma maksāt Buonotourist papildkompensāciju līdz 2012. gada 7. decembrim, t. i., pēc tam, kad Itālijas valdība bija informējusi Komisiju par pasākumu, bet pirms Komisijas lēmuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

(2)

Paziņojums tika reģistrēts ar lietas numuru SA.35843, un, sākot no 2012. gada 13. decembra, tas tiek uzskatīts par nepaziņotu pasākumu, jo atbilstīgi Komisijas rīcībā esošajai informācijai reģionam nebija pienākuma maksāt Buonotourist papildkompensāciju līdz 2012. gada 7. decembrim, t. i., pēc tam, kad Itālijas valdība bija informējusi Komisiju par pasākumu, bet pirms Komisijas lēmuma pieņemšanas.

| (3) | Komisija savā 2014. gada 20. februāra vēstulē informēja Itāliju par savu lēmumu saistībā ar atbalstu sākt Līguma 108. panta 2. punktā minēto procedūru (turpmāk “lēmums sākt procedūru”). |
| --- | --- |

(3)

Komisija savā 2014. gada 20. februāra vēstulē informēja Itāliju par savu lēmumu saistībā ar atbalstu sākt Līguma 108. panta 2. punktā minēto procedūru (turpmāk “lēmums sākt procedūru”).

| (4) | Lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (1). Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pasākumu. |
| --- | --- |

(4)

Lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (1). Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pasākumu.

| (5) | Itālijas iestādes savās 2014. gada 21. un 24. marta vēstulēs iesniedza savus apsvērumus par lēmumu sākt procedūru. |
| --- | --- |

(5)

Itālijas iestādes savās 2014. gada 21. un 24. marta vēstulēs iesniedza savus apsvērumus par lēmumu sākt procedūru.

| (6) | Buonotourist, kas ir atbalsta saņēmējs, bija vienīgā trešā persona, kas iesniedza apsvērumus par lēmumu sākt procedūru. Uzņēmuma piezīmes tika saņemtas 2014. gada 25. martā. |
| --- | --- |

(6)

Buonotourist, kas ir atbalsta saņēmējs, bija vienīgā trešā persona, kas iesniedza apsvērumus par lēmumu sākt procedūru. Uzņēmuma piezīmes tika saņemtas 2014. gada 25. martā.

| (7) | Itālijas iestādes 2014. gada 11. jūlijā iesniedza piezīmes par trešās personas sniegtajiem apsvērumiem un papildinformāciju, atsaucoties uz 2014. gada 11. jūnija prasību sniegt informāciju. |
| --- | --- |

(7)

Itālijas iestādes 2014. gada 11. jūlijā iesniedza piezīmes par trešās personas sniegtajiem apsvērumiem un papildinformāciju, atsaucoties uz 2014. gada 11. jūnija prasību sniegt informāciju.

| (8) | Pēc tam, kad Komisija piekrita pagarināt termiņu, Itālijas iestādes sniedza papildinformāciju savā 2014. gada 15. septembra vēstulē. |
| --- | --- |

(8)

Pēc tam, kad Komisija piekrita pagarināt termiņu, Itālijas iestādes sniedza papildinformāciju savā 2014. gada 15. septembra vēstulē.

2.   PASĀKUMA APRAKSTS

2.1.   UZŅĒMUMS

| (9) | Buonotourist ir privāts uzņēmums, kas sniedz vietēja mēroga sabiedriskā transporta pakalpojumus, pamatojoties uz reģiona un municipalitātes koncesijām. Saskaņā ar precīzāku Itālijas iestāžu sniegto informāciju Buonotourist visā pārskata periodā nodrošināja autobusu maršrutu tīklu saskaņā ar reģiona koncesiju, aptverot aptuveni 1,8 miljonus kilometru gadā. |
| --- | --- |

(9)

Buonotourist ir privāts uzņēmums, kas sniedz vietēja mēroga sabiedriskā transporta pakalpojumus, pamatojoties uz reģiona un municipalitātes koncesijām. Saskaņā ar precīzāku Itālijas iestāžu sniegto informāciju Buonotourist visā pārskata periodā nodrošināja autobusu maršrutu tīklu saskaņā ar reģiona koncesiju, aptverot aptuveni 1,8 miljonus kilometru gadā.

| (10) | Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju reģions par minētajiem pakalpojumiem pārskata periodā jau ir samaksājis Buonotourist EUR 1 9 5 07  121,54 un no šīs summas EUR 1 7 0 36  021,13 ir par pakalpojumu nodrošināšanu un pārvaldību un EUR 2 4 71  100,41 par ieguldījumiem. Tā kā šī kompensācija izrādās piešķirta Buonotourist vairāk nekā desmit gadus pirms Komisijas pirmā pieprasījuma Itālijas valstij sniegt informāciju, uz to neattieksies prasība veikt novērtējumu šīs procedūras ietvaros (2). |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju reģions par minētajiem pakalpojumiem pārskata periodā jau ir samaksājis Buonotourist EUR 1 9 5 07  121,54 un no šīs summas EUR 1 7 0 36  021,13 ir par pakalpojumu nodrošināšanu un pārvaldību un EUR 2 4 71  100,41 par ieguldījumiem. Tā kā šī kompensācija izrādās piešķirta Buonotourist vairāk nekā desmit gadus pirms Komisijas pirmā pieprasījuma Itālijas valstij sniegt informāciju, uz to neattieksies prasība veikt novērtējumu šīs procedūras ietvaros (2).

| (11) | Papildus iepriekš minētajām jau saņemtajām summām Buonotourist pieprasījis reģionam papildkompensāciju EUR 5 5 67  582,57 apmērā, pamatojoties uz Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 (3), par ekonomiskiem zaudējumiem, kas uzņēmumam esot radīti, jo tam tikušas uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Saskaņā ar reģiona sniegto informāciju pieprasījums tika izteikts 2007. gada janvārī, kad Buonotourist sāka procesu Itālijas administratīvajās tiesās. |
| --- | --- |

(11)

Papildus iepriekš minētajām jau saņemtajām summām Buonotourist pieprasījis reģionam papildkompensāciju EUR 5 5 67  582,57 apmērā, pamatojoties uz Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 (3), par ekonomiskiem zaudējumiem, kas uzņēmumam esot radīti, jo tam tikušas uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Saskaņā ar reģiona sniegto informāciju pieprasījums tika izteikts 2007. gada janvārī, kad Buonotourist sāka procesu Itālijas administratīvajās tiesās.

| (12) | Reģiona administratīvā tiesa, kas atrodas Salerno, 2008. gadā noraidīja Buonotourist prasību par papildkompensāciju, pamatojoties uz Regulu (EEK) Nr. 1191/69. Tiesa norādīja, ka atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 4. pantam (4)
  Buonotourist nevar pieprasīt kompensāciju par ekonomiskiem zaudējumiem, kas uzņēmumam radušies tam uzlikto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību rezultātā, ja iepriekš uzņēmums nav pieprasījis izbeigt šādas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. |
| --- | --- |

(12)

Reģiona administratīvā tiesa, kas atrodas Salerno, 2008. gadā noraidīja Buonotourist prasību par papildkompensāciju, pamatojoties uz Regulu (EEK) Nr. 1191/69. Tiesa norādīja, ka atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 4. pantam (4)
  Buonotourist nevar pieprasīt kompensāciju par ekonomiskiem zaudējumiem, kas uzņēmumam radušies tam uzlikto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību rezultātā, ja iepriekš uzņēmums nav pieprasījis izbeigt šādas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības.

2.2.   CONSIGLIO DI STATO SPRIEDUMI

| (13) | Savā 2009. gada 27. jūlija spriedumā (Sentenza Nr. 4683/09) Consiglio di Stato atbalstīja Buonotourist apelāciju saistībā ar Salerno Reģionālās administratīvās tiesas spriedumu un secināja, ka Buonotourist ir tiesības saņemt papildkompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem, ko uzņēmums veicis atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 6., 10. un 11. pantam. Spriedumā nav precīzi noteikts, no kura tiesību akta izriet, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tikušas uzliktas, un tieši kādā veidā tas noticis, bet uzsvērts, ka nevar noraidīt tāda uzņēmuma prasību, kurš sniedz sabiedriskos pakalpojumus, ja prasība ir atmaksāt izmaksas, kas faktiski jau ir radušās, sniedzot šādus pakalpojumus. Consiglio di Stato arī uzskatīja, ka Buonotourist bija tiesības saņemt sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju arī tad, ja iepriekš uzņēmums nebija pieprasījis izbeigt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. |
| --- | --- |

(13)

Savā 2009. gada 27. jūlija spriedumā (Sentenza Nr. 4683/09) Consiglio di Stato atbalstīja Buonotourist apelāciju saistībā ar Salerno Reģionālās administratīvās tiesas spriedumu un secināja, ka Buonotourist ir tiesības saņemt papildkompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem, ko uzņēmums veicis atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 6., 10. un 11. pantam. Spriedumā nav precīzi noteikts, no kura tiesību akta izriet, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tikušas uzliktas, un tieši kādā veidā tas noticis, bet uzsvērts, ka nevar noraidīt tāda uzņēmuma prasību, kurš sniedz sabiedriskos pakalpojumus, ja prasība ir atmaksāt izmaksas, kas faktiski jau ir radušās, sniedzot šādus pakalpojumus. Consiglio di Stato arī uzskatīja, ka Buonotourist bija tiesības saņemt sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju arī tad, ja iepriekš uzņēmums nebija pieprasījis izbeigt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības.

| (14) | Consiglio di Stato norādījusi, ka Buonotourist pienākošās papildkompensācijas precīzais apmērs bija jānosaka reģionam, pamatojoties uz ticamiem datiem, kas iegūti no uzņēmuma finanšu pārskatiem, un ir jābūt redzamai starpībai starp izmaksām, kuras ir saistītas ar to Buonotourist darbības daļu, kas ir sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, un attiecīgajiem ieņēmumiem. Tomēr reģions apgalvoja, ka tas nevarēja noteikt summu, jo nebija skaidru un ticamu datu. |
| --- | --- |

(14)

Consiglio di Stato norādījusi, ka Buonotourist pienākošās papildkompensācijas precīzais apmērs bija jānosaka reģionam, pamatojoties uz ticamiem datiem, kas iegūti no uzņēmuma finanšu pārskatiem, un ir jābūt redzamai starpībai starp izmaksām, kuras ir saistītas ar to Buonotourist darbības daļu, kas ir sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, un attiecīgajiem ieņēmumiem. Tomēr reģions apgalvoja, ka tas nevarēja noteikt summu, jo nebija skaidru un ticamu datu.

| (15) | Ar 2010. gada 13. decembra rīkojumu (ordinanza) Nr. 8737/2010 Consiglio di Stato iecēla ekspertu šā uzdevuma veikšanai. Itālijas iestādes norādīja, ka minētais eksperts arī nevarēja noteikt kompensējamo summu. Ar 2011. gada 7. novembra rīkojumu (ordinanza) Nr. 5880/2011 Consiglio di Stato iecēla vēl vienu ekspertu (turpmāk “otrais eksperts”). No Consiglio di Stato2012. gada 7. novembra sprieduma (giudizio per l’ottemperanza) Nr. 5650/2012 9. punkta izriet, ka abi eksperti izslēdza iespēju, ka pastāv tiesības uz kompensāciju atbilstīgi 10. pantam Regulā (EEK) Nr. 1191/69 (t. i., saistības veikt darbību vai veikt pārvadājumus), bet abi eksperti secināja, ka Buonotourist nebija saņēmis pietiekamu kompensāciju par 1998., 1999. un 2000. gadu, jo tika piemērota Regulas (EEK) Nr. 1191/69 11. pantā noteiktā formula (par saistībām ievērot likmes jeb tarifu saistības). Netieši abi eksperti tādējādi pieņēma, ka reģions ir uzlicis uzņēmumam Buonotourist tarifu saistības. |
| --- | --- |

(15)

Ar 2010. gada 13. decembra rīkojumu (ordinanza) Nr. 8737/2010 Consiglio di Stato iecēla ekspertu šā uzdevuma veikšanai. Itālijas iestādes norādīja, ka minētais eksperts arī nevarēja noteikt kompensējamo summu. Ar 2011. gada 7. novembra rīkojumu (ordinanza) Nr. 5880/2011 Consiglio di Stato iecēla vēl vienu ekspertu (turpmāk “otrais eksperts”). No Consiglio di Stato2012. gada 7. novembra sprieduma (giudizio per l’ottemperanza) Nr. 5650/2012 9. punkta izriet, ka abi eksperti izslēdza iespēju, ka pastāv tiesības uz kompensāciju atbilstīgi 10. pantam Regulā (EEK) Nr. 1191/69 (t. i., saistības veikt darbību vai veikt pārvadājumus), bet abi eksperti secināja, ka Buonotourist nebija saņēmis pietiekamu kompensāciju par 1998., 1999. un 2000. gadu, jo tika piemērota Regulas (EEK) Nr. 1191/69 11. pantā noteiktā formula (par saistībām ievērot likmes jeb tarifu saistības). Netieši abi eksperti tādējādi pieņēma, ka reģions ir uzlicis uzņēmumam Buonotourist tarifu saistības.

| (16) | Kaut gan pirmais eksperts secināja, ka nav atbilstīgi izmantot “induktīvu metodi”, lai aprēķinātu papildizmaksas, kas uzņēmumam radušās saistībā ar tarifu izmaksām, un ieteica papildkompensāciju aprēķināt, izmantojot pašu kapitāla vērtības pieaugumu (in via equitativa), otrais eksperts izmantoja “induktīvu metodi”, aprēķinot reģiona maksājamo kompensācijas summu uzņēmumam, un norādīja, ka Consiglio di Stato uzskatījusi, ka “induktīvas metodes” izmantošana uzskatāma par galīgu, jo tā tikusi izmantota dažādos spriedumos un nav tikusi apstrīdēta. |
| --- | --- |

(16)

Kaut gan pirmais eksperts secināja, ka nav atbilstīgi izmantot “induktīvu metodi”, lai aprēķinātu papildizmaksas, kas uzņēmumam radušās saistībā ar tarifu izmaksām, un ieteica papildkompensāciju aprēķināt, izmantojot pašu kapitāla vērtības pieaugumu (in via equitativa), otrais eksperts izmantoja “induktīvu metodi”, aprēķinot reģiona maksājamo kompensācijas summu uzņēmumam, un norādīja, ka Consiglio di Stato uzskatījusi, ka “induktīvas metodes” izmantošana uzskatāma par galīgu, jo tā tikusi izmantota dažādos spriedumos un nav tikusi apstrīdēta.

| (17) | Tomēr otrais eksperts nevarēja aprēķināt kompensāciju atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 11. pantam, jo nebija būtisku datu par to, kāds ir sagaidāmais nosacīto transporta vienību skaits un faktiskais transporta mērvienību skaits. Tādēļ otrais eksperts aprēķināja nepietiekamās kompensācijas iespējamo summu kā starpību starp potenciālajiem ieņēmumiem, kādus uzņēmums varēja gūt, sniedzot pakalpojumus uz komerciāliem pamatiem (aplēse), un faktiski saņemto ieņēmumu un publisko iemaksu kopsummu. Saskaņā ar šiem aprēķiniem Buonotourist saņēmis nepietiekamu kompensāciju tikai par 1998., 1999. un 2000. gadu, un tās kopējā summa ar procentiem ir EUR 1 1 11  572. Eksperts secināja, ka par nepietiekamu kompensāciju var uzskatīt šādu summu. |
| --- | --- |

(17)

Tomēr otrais eksperts nevarēja aprēķināt kompensāciju atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 11. pantam, jo nebija būtisku datu par to, kāds ir sagaidāmais nosacīto transporta vienību skaits un faktiskais transporta mērvienību skaits. Tādēļ otrais eksperts aprēķināja nepietiekamās kompensācijas iespējamo summu kā starpību starp potenciālajiem ieņēmumiem, kādus uzņēmums varēja gūt, sniedzot pakalpojumus uz komerciāliem pamatiem (aplēse), un faktiski saņemto ieņēmumu un publisko iemaksu kopsummu. Saskaņā ar šiem aprēķiniem Buonotourist saņēmis nepietiekamu kompensāciju tikai par 1998., 1999. un 2000. gadu, un tās kopējā summa ar procentiem ir EUR 1 1 11  572. Eksperts secināja, ka par nepietiekamu kompensāciju var uzskatīt šādu summu.

| (18) | Attiecīgi Consiglio di Stato savā 2012. gada 7. novembra spriedumā Nr. 5650/2012 noteica, ka skaitliskā izteiksmē reģionam jāmaksā Buonotourist papildkompensācija EUR 1 1 11  572 apmērā un maksājums jāveic līdz 2012. gada 7. decembrim (5). Norādīto summu reģions samaksāja Buonotourist2012. gada 21. decembrī. |
| --- | --- |

(18)

Attiecīgi Consiglio di Stato savā 2012. gada 7. novembra spriedumā Nr. 5650/2012 noteica, ka skaitliskā izteiksmē reģionam jāmaksā Buonotourist papildkompensācija EUR 1 1 11  572 apmērā un maksājums jāveic līdz 2012. gada 7. decembrim (5). Norādīto summu reģions samaksāja Buonotourist2012. gada 21. decembrī.

| (19) | Reģiona veiktais papildkompensācijas maksājums Buonotourist saskaņā ar spriedumu Nr. 5650/2012 ir nepaziņotais pasākums un šā lēmuma priekšmets. |
| --- | --- |

(19)

Reģiona veiktais papildkompensācijas maksājums Buonotourist saskaņā ar spriedumu Nr. 5650/2012 ir nepaziņotais pasākums un šā lēmuma priekšmets.

2.3.   ITĀLIJAS IESTĀŽU SNIEGTĀ PAPILDINFORMĀCIJA/APSVĒRUMI

| (20) | Itālijas iestādes norādīja, ka Buonotourist – līdzīgi kā citi pakalpojumu sniedzēji, kuri veic reģionālus plānotus pārvadājumus ar autobusu, – darbojās saskaņā ar pagaidu licenci (koncesiju), kas jāatjauno reizi gadā pēc uzņēmuma pieprasījuma. Šādas koncesijas dod uzņēmumam ekskluzīvas tiesības sniegt attiecīgos pakalpojumus. |
| --- | --- |

(20)

Itālijas iestādes norādīja, ka Buonotourist – līdzīgi kā citi pakalpojumu sniedzēji, kuri veic reģionālus plānotus pārvadājumus ar autobusu, – darbojās saskaņā ar pagaidu licenci (koncesiju), kas jāatjauno reizi gadā pēc uzņēmuma pieprasījuma. Šādas koncesijas dod uzņēmumam ekskluzīvas tiesības sniegt attiecīgos pakalpojumus.

| (21) | Itālijas iestādes norāda arī, ka Buonotourist pieprasīja reģionam koncesijas pakalpojumu sniegšanai attiecīgajos maršrutos katrā pārskata perioda gadā un šādas koncesijas vienmēr nozīmēja to, ka pakalpojumi tika sniegti, uzņēmumam pilnībā uzņemoties risku, t. i., “pakalpojuma sniegšana nav saistīta ar tiesībām uz subsīdiju vai jebkādu kompensāciju”. Itālijas iestādes iesniedza koncesijas līguma parauga kopiju (turpmāk “koncesijas līguma paraugs”), kas parakstīts ar citu uzņēmumu 1972./1973. gadā, un norādīja, ka tāds pats līgums tika izmantots ar Buonotourist pārskata periodā. Tomēr Itālijas iestādes neiesniedza nevienu koncesijas līgumu, kas pārskata periodā būtu noslēgts ar Buonotourist. |
| --- | --- |

(21)

Itālijas iestādes norāda arī, ka Buonotourist pieprasīja reģionam koncesijas pakalpojumu sniegšanai attiecīgajos maršrutos katrā pārskata perioda gadā un šādas koncesijas vienmēr nozīmēja to, ka pakalpojumi tika sniegti, uzņēmumam pilnībā uzņemoties risku, t. i., “pakalpojuma sniegšana nav saistīta ar tiesībām uz subsīdiju vai jebkādu kompensāciju”. Itālijas iestādes iesniedza koncesijas līguma parauga kopiju (turpmāk “koncesijas līguma paraugs”), kas parakstīts ar citu uzņēmumu 1972./1973. gadā, un norādīja, ka tāds pats līgums tika izmantots ar Buonotourist pārskata periodā. Tomēr Itālijas iestādes neiesniedza nevienu koncesijas līgumu, kas pārskata periodā būtu noslēgts ar Buonotourist.

| (22) | Itālijas iestādes uzskata, ka saskaņā ar šīm koncesijām Buonotourist varēja ierosināt citu transportlīdzekļu izmantošanu vai iesniegt pieteikumu par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izbeigšanu pilnībā vai daļēji, ja šādas saistības uzņēmumam radīja ekonomiskus zaudējumus, tomēr uzņēmums nekad nav īstenojis šādas tiesības. Itālijas iestādes arī apgalvo, ka uzņēmums nekad nav informējis reģionu par to, ka tam ir ekonomiski zaudējumi vai ka tas pilda saistības, ko tas nepildītu, ja tam nebūtu pienākuma sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ietvaros. Visbeidzot, Itālijas iestādes norāda, ka Buonotourist nekad nebija pieprasījis izbeigt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 4. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(22)

Itālijas iestādes uzskata, ka saskaņā ar šīm koncesijām Buonotourist varēja ierosināt citu transportlīdzekļu izmantošanu vai iesniegt pieteikumu par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izbeigšanu pilnībā vai daļēji, ja šādas saistības uzņēmumam radīja ekonomiskus zaudējumus, tomēr uzņēmums nekad nav īstenojis šādas tiesības. Itālijas iestādes arī apgalvo, ka uzņēmums nekad nav informējis reģionu par to, ka tam ir ekonomiski zaudējumi vai ka tas pilda saistības, ko tas nepildītu, ja tam nebūtu pienākuma sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ietvaros. Visbeidzot, Itālijas iestādes norāda, ka Buonotourist nekad nebija pieprasījis izbeigt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 4. panta 1. punktā.

| (23) | Itālijas iestādes norāda, ka uzņēmumam Buonotourist iepriekš piešķirtās publiskās iemaksas balstījās uz standartizmaksu metodiku un tika aprēķinātas, pamatojoties uz noteiktiem parametriem, kas paredzēti Reģiona likumā Nr. 16/1983 (6); šādi parametri ir, piemēram, piešķirto kilometru skaits salīdzinājumā ar nobraukto kilometru skaitu, darbinieku un autobusu skaits, un šādi parametri atšķiras atkarībā no sniegtā pakalpojuma veida (pakalpojums tiek sniegts pilsētā vai kalnos), darbiniekiem piemērotā tiesiskā un saimnieciskā regulējuma, uzņēmuma lieluma un autobusu izmaksām. |
| --- | --- |

(23)

Itālijas iestādes norāda, ka uzņēmumam Buonotourist iepriekš piešķirtās publiskās iemaksas balstījās uz standartizmaksu metodiku un tika aprēķinātas, pamatojoties uz noteiktiem parametriem, kas paredzēti Reģiona likumā Nr. 16/1983 (6); šādi parametri ir, piemēram, piešķirto kilometru skaits salīdzinājumā ar nobraukto kilometru skaitu, darbinieku un autobusu skaits, un šādi parametri atšķiras atkarībā no sniegtā pakalpojuma veida (pakalpojums tiek sniegts pilsētā vai kalnos), darbiniekiem piemērotā tiesiskā un saimnieciskā regulējuma, uzņēmuma lieluma un autobusu izmaksām.

| (24) | Itālijas iestādes arī apšauba, vai Buonotourist ir parādījis, ka tas efektīvi un pareizi ir pildījis sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 1191/69, un norāda, ka Buonotourist neveica atsevišķu uzskaiti, kā tas noteikts minētās regulas 1. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(24)

Itālijas iestādes arī apšauba, vai Buonotourist ir parādījis, ka tas efektīvi un pareizi ir pildījis sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 1191/69, un norāda, ka Buonotourist neveica atsevišķu uzskaiti, kā tas noteikts minētās regulas 1. panta 5. punktā.

2.4.   KOMPENSĀCIJAS APMĒRS

| (25) | Kā paskaidrots 15. apsvērumā, Consiglio di Stato iecēla divus ekspertus, lai tie noteiktu papildkompensāciju, kas Buonotourist pienākas no reģiona, pamatojoties uz Regulas (EEK) Nr. 1191/69 6., 10. un 11. pantu. Eksperti savus ziņojumus sniedza 2012. gada 27. septembrī, bet tikai otrais eksperts varēja aprēķināt papildkompensāciju, kas reģionam bija jāmaksā uzņēmumam Buonotourist (turpmāk “ziņojums”). |
| --- | --- |

(25)

Kā paskaidrots 15. apsvērumā, Consiglio di Stato iecēla divus ekspertus, lai tie noteiktu papildkompensāciju, kas Buonotourist pienākas no reģiona, pamatojoties uz Regulas (EEK) Nr. 1191/69 6., 10. un 11. pantu. Eksperti savus ziņojumus sniedza 2012. gada 27. septembrī, bet tikai otrais eksperts varēja aprēķināt papildkompensāciju, kas reģionam bija jāmaksā uzņēmumam Buonotourist (turpmāk “ziņojums”).

| (26) | Savā ziņojumā otrais eksperts bieži norāda, ka puses iesniedza datus, kas nebija saskanīgi vai pietiekami precīzi, bet tikai aptuvenas summas. Jo īpaši otrais eksperts konstatēja, ka puses iesniegušas pretrunīgus dokumentārus pierādījumus par iepriekš izmaksāto kompensāciju. Pretēji Itālijas iestāžu apgalvojumam otrais eksperts norāda, ka Buonotourist veica atsevišķu uzskaiti par uzņēmuma sabiedrisko un privāto pārvadājumu darbībām, bet paskaidro, ka nav bijis iespējams pārbaudīt to, vai dažas izmaksas saistībā ar noteikto darbības nozari tikušas pareizi aprēķinātas. Otrais eksperts arī paskaidro, ka nebija iespējams iegūt ticamus datus par izmaksām, kādas nebūtu izveidojušās, ja sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības būtu izbeigtas; tas nebūtu iespējams, pat izmantojot Consiglio di Stato norādīto “induktīvo metodi”. |
| --- | --- |

(26)

Savā ziņojumā otrais eksperts bieži norāda, ka puses iesniedza datus, kas nebija saskanīgi vai pietiekami precīzi, bet tikai aptuvenas summas. Jo īpaši otrais eksperts konstatēja, ka puses iesniegušas pretrunīgus dokumentārus pierādījumus par iepriekš izmaksāto kompensāciju. Pretēji Itālijas iestāžu apgalvojumam otrais eksperts norāda, ka Buonotourist veica atsevišķu uzskaiti par uzņēmuma sabiedrisko un privāto pārvadājumu darbībām, bet paskaidro, ka nav bijis iespējams pārbaudīt to, vai dažas izmaksas saistībā ar noteikto darbības nozari tikušas pareizi aprēķinātas. Otrais eksperts arī paskaidro, ka nebija iespējams iegūt ticamus datus par izmaksām, kādas nebūtu izveidojušās, ja sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības būtu izbeigtas; tas nebūtu iespējams, pat izmantojot Consiglio di Stato norādīto “induktīvo metodi”.

| (27) | Attiecīgi otrais eksperts secināja, ka nevar noteikt papildkompensāciju par saistībām veikt darbību vai veikt pārvadājumus, ko aprēķina atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 10. pantam. |
| --- | --- |

(27)

Attiecīgi otrais eksperts secināja, ka nevar noteikt papildkompensāciju par saistībām veikt darbību vai veikt pārvadājumus, ko aprēķina atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 10. pantam.

| (28) | Otrais eksperts norādīja, ka papildkompensāciju par pildītajām saistībām ievērot likmes jeb tarifu saistībām (Regulas (EEK) Nr. 1191/69 11. pants) nevar aprēķināt atbilstīgi minētā panta 1. punktam, jo trūkst datu un/vai dati nav ticami. Tādēļ tika piemērota Consiglio di Stato norādītā “induktīvā metode”. |
| --- | --- |

(28)

Otrais eksperts norādīja, ka papildkompensāciju par pildītajām saistībām ievērot likmes jeb tarifu saistībām (Regulas (EEK) Nr. 1191/69 11. pants) nevar aprēķināt atbilstīgi minētā panta 1. punktam, jo trūkst datu un/vai dati nav ticami. Tādēļ tika piemērota Consiglio di Stato norādītā “induktīvā metode”.

| (29) | Regulas (EEK) Nr. 1191/69 11. pantā cita starpā noteikts, ka par saistībām ievērot likmes (jeb tarifu saistībām) kompensācijas apmērs ir vienāds ar šādu divu lielumu starpību:






  — | pirmo lielumu iegūst, no sagaidāmā nosacīto transporta vienību skaita reizinājuma ar:






  — | vai nu visizdevīgāko pastāvošo likmi (tarifu), uz kuru lietotāji varētu pretendēt, ja attiecīga saistība nepastāvētu, |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

Regulas (EEK) Nr. 1191/69 11. pantā cita starpā noteikts, ka par saistībām ievērot likmes (jeb tarifu saistībām) kompensācijas apmērs ir vienāds ar šādu divu lielumu starpību:

—

pirmo lielumu iegūst, no sagaidāmā nosacīto transporta vienību skaita reizinājuma ar:

—

vai nu visizdevīgāko pastāvošo likmi (tarifu), uz kuru lietotāji varētu pretendēt, ja attiecīga saistība nepastāvētu,

| — | vai, ja šāda likme (tarifs) nepastāv, tad likmi (tarifu), kuru uzņēmums piemērotu, ja darbotos uz komerciāliem pamatiem un ņemtu vērā kā izmaksas attiecīgai darbībai, tā arī pārvadājumu tirgus stāvokli, |
| --- | --- |

—

vai, ja šāda likme (tarifs) nepastāv, tad likmi (tarifu), kuru uzņēmums piemērotu, ja darbotos uz komerciāliem pamatiem un ņemtu vērā kā izmaksas attiecīgai darbībai, tā arī pārvadājumu tirgus stāvokli,

atskaitot faktiskā transporta mērvienību skaita un aplūkojamam laikposmam noteiktās likmes (tarifa) reizinājumu,

| — | otrais lielums ir vienāds ar starpību starp izmaksām, ko uzņēmums veiktu, ja piemērotu vai nu vislabvēlīgāko pastāvošo likmi (tarifu), vai tādu likmi (tarifu), kādu šis uzņēmums būtu piemērojis, ja darbotos uz komerciāliem pamatiem, un izmaksām, ko uzņēmums faktiski veic, piemērojot obligāto likmi (tarifu). |
| --- | --- |

—

otrais lielums ir vienāds ar starpību starp izmaksām, ko uzņēmums veiktu, ja piemērotu vai nu vislabvēlīgāko pastāvošo likmi (tarifu), vai tādu likmi (tarifu), kādu šis uzņēmums būtu piemērojis, ja darbotos uz komerciāliem pamatiem, un izmaksām, ko uzņēmums faktiski veic, piemērojot obligāto likmi (tarifu).

| (30) | Tā kā nebija nepieciešamo datu šo summu noteikšanai, otrais eksperts maksājamās kompensācijas apmēru aprēķināja kā šādu divu turpmāk paskaidroto lielumu starpību:






  — | tā kā nav sagaidāmā nosacīto transporta vienību skaita un faktiskā transporta mērvienību skaita, pirmais lielums ir summa, kas ir nepieciešama reālo izmaksu (vai “standartizmaksu”, ja tās ir mazākas) (7) segšanai, no kuras atskaita ieņēmumus, kas gūti, veicot pārvadājumus (8), |
| --- | --- | --- |

(30)

Tā kā nebija nepieciešamo datu šo summu noteikšanai, otrais eksperts maksājamās kompensācijas apmēru aprēķināja kā šādu divu turpmāk paskaidroto lielumu starpību:

—

tā kā nav sagaidāmā nosacīto transporta vienību skaita un faktiskā transporta mērvienību skaita, pirmais lielums ir summa, kas ir nepieciešama reālo izmaksu (vai “standartizmaksu”, ja tās ir mazākas) (7) segšanai, no kuras atskaita ieņēmumus, kas gūti, veicot pārvadājumus (8),

| — | saistībā ar otru lielumu eksperts uzskatīja, ka tam jābūt vienādam ar reālajām izmaksām (vai “standartizmaksām”, ja tās ir mazākas) (9), no kurām atskaita starpību starp reālajām izmaksām (vai “standartizmaksām”, ja tās ir mazākas) un jau saņemtās kompensācijas summu (10). |
| --- | --- |

—

saistībā ar otru lielumu eksperts uzskatīja, ka tam jābūt vienādam ar reālajām izmaksām (vai “standartizmaksām”, ja tās ir mazākas) (9), no kurām atskaita starpību starp reālajām izmaksām (vai “standartizmaksām”, ja tās ir mazākas) un jau saņemtās kompensācijas summu (10).

| (31) | Otrais eksperts norāda, ka saskaņā ar aprēķiniem par pārskata periodu Buonotourist varēja apgalvot, ka tas nav saņēmis pietiekamu kompensāciju tikai par 1998., 1999. un 2000. gadu, jo tam tika uzliktas tarifu saistības. Saskaņā ar otrā eksperta aprēķiniem nepietiekamā kompensācija par šiem trim gadiem bija EUR 8 38  593,21, kam tika pieskaitīti likumīgie procenti EUR 2 72  979,13 apmērā, un attiecīgi papildkompensācija bija EUR 1 1 11  572. Šādu summu Consiglio di Stato lika reģionam samaksāt Buonotourist, un tā faktiski tika samaksāta 2012. gada 21. decembrī. |
| --- | --- |

(31)

Otrais eksperts norāda, ka saskaņā ar aprēķiniem par pārskata periodu Buonotourist varēja apgalvot, ka tas nav saņēmis pietiekamu kompensāciju tikai par 1998., 1999. un 2000. gadu, jo tam tika uzliktas tarifu saistības. Saskaņā ar otrā eksperta aprēķiniem nepietiekamā kompensācija par šiem trim gadiem bija EUR 8 38  593,21, kam tika pieskaitīti likumīgie procenti EUR 2 72  979,13 apmērā, un attiecīgi papildkompensācija bija EUR 1 1 11  572. Šādu summu Consiglio di Stato lika reģionam samaksāt Buonotourist, un tā faktiski tika samaksāta 2012. gada 21. decembrī.

2.5.   PAMATOJUMS PROCEDŪRAS SĀKŠANAI

| (32) | Lēmumā sākt procedūru ir paskaidrots, ka Komisijai bija bažas par pasākuma saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(32)

Lēmumā sākt procedūru ir paskaidrots, ka Komisijai bija bažas par pasākuma saderību ar iekšējo tirgu.

| (33) | Pirmkārt, Komisija apšaubīja, ka ir izpildīti četri nosacījumi, kurus Eiropas Savienības Tiesa (turpmāk “Tiesa”) noteikusi Altmark lietā (11). |
| --- | --- |

(33)

Pirmkārt, Komisija apšaubīja, ka ir izpildīti četri nosacījumi, kurus Eiropas Savienības Tiesa (turpmāk “Tiesa”) noteikusi Altmark lietā (11).

| (34) | Otrkārt, Komisijai bija šaubas par atbrīvojumu no paziņošanas pienākuma saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69. Jautājums par to, vai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu Itālijas iestādes patiesi tiek atbrīvotas no iepriekšējas informēšanas šajā lietā, ir atkarīgs no šādiem faktoriem: pirmkārt, vai reģions faktiski ir vienpusēji uzlicis Buonotourist sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, un, otrkārt, vai kompensācija, kas izmaksāta par šīm saistībām, atbilst Regulas (EEK) Nr. 1191/69 prasībām. Komisija nevarēja izdarīt secinājumu, vai Buonotourist piešķirtā kompensācija atbilda šiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(34)

Otrkārt, Komisijai bija šaubas par atbrīvojumu no paziņošanas pienākuma saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69. Jautājums par to, vai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu Itālijas iestādes patiesi tiek atbrīvotas no iepriekšējas informēšanas šajā lietā, ir atkarīgs no šādiem faktoriem: pirmkārt, vai reģions faktiski ir vienpusēji uzlicis Buonotourist sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, un, otrkārt, vai kompensācija, kas izmaksāta par šīm saistībām, atbilst Regulas (EEK) Nr. 1191/69 prasībām. Komisija nevarēja izdarīt secinājumu, vai Buonotourist piešķirtā kompensācija atbilda šiem nosacījumiem.

| (35) | Treškārt, Komisijai bija bažas par pasākuma iespējamo saderību atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1370/2007 (12). Komisijai bija bažas par to, vai, ja apstiprinātos, ka kaut viens nosacījums atbrīvošanai no paziņošanas atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 1191/69 nav izpildīts un ir jāveic novērtējums atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1370/2007, šajā lietā ir nodrošināta atbilstība minētās regulas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(35)

Treškārt, Komisijai bija bažas par pasākuma iespējamo saderību atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1370/2007 (12). Komisijai bija bažas par to, vai, ja apstiprinātos, ka kaut viens nosacījums atbrīvošanai no paziņošanas atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 1191/69 nav izpildīts un ir jāveic novērtējums atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1370/2007, šajā lietā ir nodrošināta atbilstība minētās regulas nosacījumiem.

3.   ITĀLIJAS PIEZĪMES

| (36) | Itālijas valsts iestādes nesniedza piezīmes par lēmumu sākt procedūru. Piezīmes iesniedza tikai Kampānijas reģions. |
| --- | --- |

(36)

Itālijas valsts iestādes nesniedza piezīmes par lēmumu sākt procedūru. Piezīmes iesniedza tikai Kampānijas reģions.

| (37) | Pirmkārt, reģions iesniedza dokumentus, lai parādītu, ka attiecīgajā periodā Buonotourist sniedza ne tikai “licencētus pakalpojumus”, pašam uzņemoties risku, bet arī pakalpojumus saskaņā ar koncesiju. Piemēram, pārskata periodā Buonotourist sniedza starpvalstu un starpreģionu pārvadājumu pakalpojumus ar autobusu. Turklāt reģions paskaidroja, ka Buonotourist bija atsevišķa uzskaite tikai izīrēšanas pakalpojumiem un pārvadājumu pakalpojumiem ar autobusu, sīkāk nenodalot “licencētus pakalpojumus”, kurus uzņēmums sniedza, pašam uzņemoties risku. |
| --- | --- |

(37)

Pirmkārt, reģions iesniedza dokumentus, lai parādītu, ka attiecīgajā periodā Buonotourist sniedza ne tikai “licencētus pakalpojumus”, pašam uzņemoties risku, bet arī pakalpojumus saskaņā ar koncesiju. Piemēram, pārskata periodā Buonotourist sniedza starpvalstu un starpreģionu pārvadājumu pakalpojumus ar autobusu. Turklāt reģions paskaidroja, ka Buonotourist bija atsevišķa uzskaite tikai izīrēšanas pakalpojumiem un pārvadājumu pakalpojumiem ar autobusu, sīkāk nenodalot “licencētus pakalpojumus”, kurus uzņēmums sniedza, pašam uzņemoties risku.

| (38) | Otrkārt, reģions norādīja, ka pārskata periodā tas nav vienpusēji uzlicis sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Reģions norādīja, ka uzņēmums, ievērojot tolaik spēkā esošos noteikumus, pieprasījis ik gadu atjaunot koncesijas ietvaros sniegtos pakalpojumus un neviens koncesijas akts nenozīmēja, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tiek vienpusēji uzliktas. Turklāt pēc Consiglio di Stato sprieduma 2009. gadā reģions atkārtoti pieprasījis, lai Buonotourist iesniedz tiesību aktus vai līgumus, ar kuriem uzņēmumam tiek uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, lai nodrošinātu atbilstību spriedumam. Reģions norādīja, ka uzņēmums nekad nav sniedzis atbildi uz šiem pieprasījumiem. Saistībā ar maksimāli pieļaujamajiem tarifiem reģions norādīja, ka koncesijas līgumos norādītās likmes (tarifi) izriet no vispārējiem pasākumiem cenu politikas jomā un tās tiek piemērotas visiem uzņēmumiem, kuri darbojas vienā nozarē. |
| --- | --- |

(38)

Otrkārt, reģions norādīja, ka pārskata periodā tas nav vienpusēji uzlicis sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Reģions norādīja, ka uzņēmums, ievērojot tolaik spēkā esošos noteikumus, pieprasījis ik gadu atjaunot koncesijas ietvaros sniegtos pakalpojumus un neviens koncesijas akts nenozīmēja, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tiek vienpusēji uzliktas. Turklāt pēc Consiglio di Stato sprieduma 2009. gadā reģions atkārtoti pieprasījis, lai Buonotourist iesniedz tiesību aktus vai līgumus, ar kuriem uzņēmumam tiek uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, lai nodrošinātu atbilstību spriedumam. Reģions norādīja, ka uzņēmums nekad nav sniedzis atbildi uz šiem pieprasījumiem. Saistībā ar maksimāli pieļaujamajiem tarifiem reģions norādīja, ka koncesijas līgumos norādītās likmes (tarifi) izriet no vispārējiem pasākumiem cenu politikas jomā un tās tiek piemērotas visiem uzņēmumiem, kuri darbojas vienā nozarē.

4.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (39) | Buonotourist, kas ir atbalsta saņēmējs, bija vienīgā trešā persona, kas iesniedza apsvērumus par lēmumu sākt procedūru. Uzņēmums nepiekrita Komisijas sākotnējai nostājai lēmumā sākt procedūru. |
| --- | --- |

(39)

Buonotourist, kas ir atbalsta saņēmējs, bija vienīgā trešā persona, kas iesniedza apsvērumus par lēmumu sākt procedūru. Uzņēmums nepiekrita Komisijas sākotnējai nostājai lēmumā sākt procedūru.

| (40) | Lai pamatotu savu apgalvojumu par to, ka uzņēmumam tika uzliktas saistības, Buonotourist norādīja, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības nebija noteiktas dokumentā, ar kuru uzņēmumam tika piešķirta koncesija, jo tāda dokumenta nebija, bet tās izrietēja tikai no reģiona iekšējiem tiesību aktiem, kuros tiek iepriekš noteikta uzņēmuma organizatoriskā struktūra un tas, ka kompensācija tiek noteikta, izmantojot t. s. “standartizmaksu” mehānismu. Buonotourist paskaidroja, ka Itālijā sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tiek reglamentētas Likumā Nr. 151/81, Reģiona likumā Nr. 16/83, Likuma Nr. 59/97 4. pantā un Dekrētā Nr. 422/97. Reģions uzticēja Buonotourist sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, izmantojot 1972./1973. gadā noslēgtu koncesijas aktu, un atjaunoja koncesiju reizi gadā līdz 2003. gadam. To, ka 1996.–2002. gadā Buonotourist tika uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, piemēram, tarifu saistības, maršruti, laika grafiks un pieturas, varot secināt no šādiem dokumentiem:






  — | līguma par pakalpojumu savienošanu, ko uzņēmums Buonotourist un reģions parakstīja par 2003. gadu atbilstīgi Reģiona likuma Nr. 3/02 46. pantam, saskaņā ar kuru tiek atsauktas un aizstātas pastāvošās koncesijas, |
| --- | --- | --- |

(40)

Lai pamatotu savu apgalvojumu par to, ka uzņēmumam tika uzliktas saistības, Buonotourist norādīja, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības nebija noteiktas dokumentā, ar kuru uzņēmumam tika piešķirta koncesija, jo tāda dokumenta nebija, bet tās izrietēja tikai no reģiona iekšējiem tiesību aktiem, kuros tiek iepriekš noteikta uzņēmuma organizatoriskā struktūra un tas, ka kompensācija tiek noteikta, izmantojot t. s. “standartizmaksu” mehānismu. Buonotourist paskaidroja, ka Itālijā sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tiek reglamentētas Likumā Nr. 151/81, Reģiona likumā Nr. 16/83, Likuma Nr. 59/97 4. pantā un Dekrētā Nr. 422/97. Reģions uzticēja Buonotourist sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, izmantojot 1972./1973. gadā noslēgtu koncesijas aktu, un atjaunoja koncesiju reizi gadā līdz 2003. gadam. To, ka 1996.–2002. gadā Buonotourist tika uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, piemēram, tarifu saistības, maršruti, laika grafiks un pieturas, varot secināt no šādiem dokumentiem:

—

līguma par pakalpojumu savienošanu, ko uzņēmums Buonotourist un reģions parakstīja par 2003. gadu atbilstīgi Reģiona likuma Nr. 3/02 46. pantam, saskaņā ar kuru tiek atsauktas un aizstātas pastāvošās koncesijas,

| — | reģiona valdības 1999. gada 30. decembra Lēmuma (delibera della Giunta Regionale) Nr. 8726, saskaņā ar kuru Buonotourist tiek piešķirta atļauja grozīt dažus maršrutus, ņemot vērā paša uzņēmuma un citu pieteikumu iesniedzēju pieprasījumu, |
| --- | --- |

—

reģiona valdības 1999. gada 30. decembra Lēmuma (delibera della Giunta Regionale) Nr. 8726, saskaņā ar kuru Buonotourist tiek piešķirta atļauja grozīt dažus maršrutus, ņemot vērā paša uzņēmuma un citu pieteikumu iesniedzēju pieprasījumu,

| — | reģiona valdības 2000. gada 4. maija Lēmuma Nr. 323, saskaņā ar kuru tiek pagarināts periods, kura laikā tiek apturēts izmaksu pieaugums sezonas biļetēm par pārvadājumu pakalpojumiem ar autobusu reģionā, |
| --- | --- |

—

reģiona valdības 2000. gada 4. maija Lēmuma Nr. 323, saskaņā ar kuru tiek pagarināts periods, kura laikā tiek apturēts izmaksu pieaugums sezonas biļetēm par pārvadājumu pakalpojumiem ar autobusu reģionā,

| — | Piezīmes Nr. 4770/2000, ar kuru tiek paziņota prasība nodalīt aprēķinu likmei (tarifam) par parasto sezonas biļeti un likmei (tarifam) par sezonas biļeti t. s. “darba līnijās” (linee operaie), |
| --- | --- |

—

Piezīmes Nr. 4770/2000, ar kuru tiek paziņota prasība nodalīt aprēķinu likmei (tarifam) par parasto sezonas biļeti un likmei (tarifam) par sezonas biļeti t. s. “darba līnijās” (linee operaie),

| — | reģiona Assessore di Trasporti Dekrēta Nr. 1609/2001 par pāreju no liras uz euro, ar kuru pakalpojumu sniedzējiem tiek atgādināts, ka ikviena nepamatota likmes (tarifa) palielināšana ir aizliegta un aizliegums ir “koncesijā/līgumā noteikts pienākums”. |
| --- | --- |

—

reģiona Assessore di Trasporti Dekrēta Nr. 1609/2001 par pāreju no liras uz euro, ar kuru pakalpojumu sniedzējiem tiek atgādināts, ka ikviena nepamatota likmes (tarifa) palielināšana ir aizliegta un aizliegums ir “koncesijā/līgumā noteikts pienākums”.

| (41) | Turklāt Buonotourist norādīja, ka reģions ir atkārtoti samazinājis standartizmaksas apmēru un piemērojis izmaksu nevienlīdzīgi dažādiem maršrutiem un koncesijām, tāpēc daži pārvadātāji pieņēmuši lēmumu slēgt noteiktus autobusu maršrutus, kuros pārvadājumi pastāvīgi tiek veikti ar zaudējumiem. Reģions esot sniedzis atbildi, ka pārvadātājiem bijis pienākums darboties maršrutos atbilstīgi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām un tiks sākts tiesas process pret pārvadātājiem par sabiedrisko pakalpojumu pārtraukšanu, ja tie patiesi vairs neveiks savu darbību. Buonotourist norādīja, ka tas liecina, ka uzņēmumam tika uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Tomēr Buonotourist nesniedza pierādījumus, lai pamatotu savu apgalvojumu. |
| --- | --- |

(41)

Turklāt Buonotourist norādīja, ka reģions ir atkārtoti samazinājis standartizmaksas apmēru un piemērojis izmaksu nevienlīdzīgi dažādiem maršrutiem un koncesijām, tāpēc daži pārvadātāji pieņēmuši lēmumu slēgt noteiktus autobusu maršrutus, kuros pārvadājumi pastāvīgi tiek veikti ar zaudējumiem. Reģions esot sniedzis atbildi, ka pārvadātājiem bijis pienākums darboties maršrutos atbilstīgi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām un tiks sākts tiesas process pret pārvadātājiem par sabiedrisko pakalpojumu pārtraukšanu, ja tie patiesi vairs neveiks savu darbību. Buonotourist norādīja, ka tas liecina, ka uzņēmumam tika uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Tomēr Buonotourist nesniedza pierādījumus, lai pamatotu savu apgalvojumu.

| (42) | Buonotourist arī apgalvoja, ka tas galvenokārt darbojies kā vietēja mēroga sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzējs (80 % no uzņēmuma darbības). Pārējā uzņēmuma saimnieciskā darbība bijusi dažādota, un tai tika veikta atsevišķa uzskaite. |
| --- | --- |

(42)

Buonotourist arī apgalvoja, ka tas galvenokārt darbojies kā vietēja mēroga sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzējs (80 % no uzņēmuma darbības). Pārējā uzņēmuma saimnieciskā darbība bijusi dažādota, un tai tika veikta atsevišķa uzskaite.

| (43) | Uzņēmums, norādot uz Consiglio di Stato galīgo nolēmumu, apstrīdēja šādus reģiona izteiktos apgalvojumus:






  — | aprēķinus nepamatoja atsevišķa vadības uzskaite, ko uztur izmaksu centri, lai nodalītu darbības, kas tiek veiktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ietvaros, |
| --- | --- | --- |

(43)

Uzņēmums, norādot uz Consiglio di Stato galīgo nolēmumu, apstrīdēja šādus reģiona izteiktos apgalvojumus:

—

aprēķinus nepamatoja atsevišķa vadības uzskaite, ko uztur izmaksu centri, lai nodalītu darbības, kas tiek veiktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ietvaros,

| — | tā kā nav uzskaites datu, kuri ļautu noteikt īpašus elementus, kas tiek aprēķināti atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 10. un 11. pantam, aprēķini jāveic ar induktīvu metodi, par kuru reģions norāda, ka tā ir “neskaidra un novirzīta”. |
| --- | --- |

—

tā kā nav uzskaites datu, kuri ļautu noteikt īpašus elementus, kas tiek aprēķināti atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 10. un 11. pantam, aprēķini jāveic ar induktīvu metodi, par kuru reģions norāda, ka tā ir “neskaidra un novirzīta”.

| (44) | Buonotourist paskaidroja, ka saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem prasība bija vienkārši sniegt atsevišķi uzskaites datus par sabiedriskā transporta pakalpojumu darbībām, kas tiek veiktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ietvaros, un datus par citu saimniecisko darbību, bet nebija prasības sīkāk sadalīt uzskaites datus, atsevišķi uzrādot izmaksas un ieņēmumus katrā aptvertajā maršrutā. Buonotourist apgalvoja, ka tas atsevišķi uzskaita datus par sabiedrisko pakalpojumu darbībām un datus par saimniecisko darbību, un piebilda, ka reģions nekad nav apšaubījis šādu uzskaites datu ticamību, bet gluži pretēji – ir pareizi izmantojis šādus datus par pamatu gada iemaksas aprēķināšanai un izmaksāšanai. |
| --- | --- |

(44)

Buonotourist paskaidroja, ka saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem prasība bija vienkārši sniegt atsevišķi uzskaites datus par sabiedriskā transporta pakalpojumu darbībām, kas tiek veiktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ietvaros, un datus par citu saimniecisko darbību, bet nebija prasības sīkāk sadalīt uzskaites datus, atsevišķi uzrādot izmaksas un ieņēmumus katrā aptvertajā maršrutā. Buonotourist apgalvoja, ka tas atsevišķi uzskaita datus par sabiedrisko pakalpojumu darbībām un datus par saimniecisko darbību, un piebilda, ka reģions nekad nav apšaubījis šādu uzskaites datu ticamību, bet gluži pretēji – ir pareizi izmantojis šādus datus par pamatu gada iemaksas aprēķināšanai un izmaksāšanai.

| (45) | Buonotourist arī apstrīdēja to, ka iesniegtie uzskaites dokumenti neesot pietiekams pamatojums pieprasītajai kompensācijai tikai tādēļ, ka tie ir gada finanšu pārskati un E veidlapas (13) un tiem nav pievienotas pilnīgas dokumentu kopijas par pamatā esošajiem uzskaites un administratīvajiem ierakstiem (uzskaites reģistrs, virsgrāmatas, izrakstītie un saņemtie rēķini, biļešu pasakņi utt.). Buonotourist norādīja, ka šāds iebildums var tikt viegli atspēkots, jo pārskata periodā reģions pieņēmis tādus pašus datus, un tolaik tie bijuši ticami. Turklāt vairs nepastāv prasība turēt pilnā apmērā uzskaites un administratīvos dokumentus par pārskata periodu, tādēļ objektīvu iemeslu dēļ tagad ir grūti pieprasīt kopijas. Tādēļ ir atbilstīgi, ka tagad maksājamās kompensācijas apmēra noteikšanai izmanto induktīvu pieeju, kā noteikusi Consiglio di Stato. Visbeidzot, finanšu pārskati bijuši attiecīgi apstiprināti, un to pareizība un patiesums nekad nav apšaubīti. Secinājums ir, ka Buonotourist iesniegtie pārskati nepārprotami ir pietiekams pamats kompensācijas aprēķināšanai un tas pilnībā atbilst Regulas (EEK) Nr. 1191/69 prasībām. |
| --- | --- |

(45)

Buonotourist arī apstrīdēja to, ka iesniegtie uzskaites dokumenti neesot pietiekams pamatojums pieprasītajai kompensācijai tikai tādēļ, ka tie ir gada finanšu pārskati un E veidlapas (13) un tiem nav pievienotas pilnīgas dokumentu kopijas par pamatā esošajiem uzskaites un administratīvajiem ierakstiem (uzskaites reģistrs, virsgrāmatas, izrakstītie un saņemtie rēķini, biļešu pasakņi utt.). Buonotourist norādīja, ka šāds iebildums var tikt viegli atspēkots, jo pārskata periodā reģions pieņēmis tādus pašus datus, un tolaik tie bijuši ticami. Turklāt vairs nepastāv prasība turēt pilnā apmērā uzskaites un administratīvos dokumentus par pārskata periodu, tādēļ objektīvu iemeslu dēļ tagad ir grūti pieprasīt kopijas. Tādēļ ir atbilstīgi, ka tagad maksājamās kompensācijas apmēra noteikšanai izmanto induktīvu pieeju, kā noteikusi Consiglio di Stato. Visbeidzot, finanšu pārskati bijuši attiecīgi apstiprināti, un to pareizība un patiesums nekad nav apšaubīti. Secinājums ir, ka Buonotourist iesniegtie pārskati nepārprotami ir pietiekams pamats kompensācijas aprēķināšanai un tas pilnībā atbilst Regulas (EEK) Nr. 1191/69 prasībām.

| (46) | Saistībā ar aprēķina metodes pareizību un atbilstību Savienības tiesību aktiem Buonotourist uzskata, ka uzņēmumam jāsaņem kompensācija par zaudējumiem, ko tam radījusi starpība starp mazākiem ieņēmumiem un lielākām izmaksām pildīto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību dēļ. Lai noteiktu, kāda ir mazāku ieņēmumu vērtība, pamatojoties uz ticamiem datiem, Buonotourist, pirmkārt, apsvēra faktiskos pamatdarbības ieņēmumus gadā, reizinot faktisko transporta mērvienību skaitu ar uzlikto likmi (tarifu). Tad uzņēmums noteica summu, kas jāatskaita atbilstīgi Savienības noteikumiem, ņemot vērā ieņēmumus, kas ir nepieciešami gada finanšu pārskatos iegrāmatoto faktisko izmaksu segšanai. Pamatdarbības ieņēmumu gada summa sakrīt ar uzņēmuma faktiski gūtajiem ieņēmumiem, veicot tādu darbību atbilstīgi tarifu saistībām, kura tika atsevišķi norādīta Buonotourist gada finanšu pārskatos un E veidlapās; šie dokumenti katru gadu tika sūtīti reģionam, un reģions nekad nebija apšaubījis datu ticamību. Tādēļ nav nepieciešamības sīkāk sadalīt summas sastāvdaļās, pat ja šādas sastāvdaļas ir ieņēmumi saistībā ar maršrutiem, uz kuriem neattiecās koncesija un kuri tādēļ bija pārmērīgi novērtēti. Saistībā ar atskaitāmo summu Buonotourist norādīja, ka tika izmantots kritērijs, kas pilnībā atbilst Regulas (EEK) Nr. 1191/69 norādījumiem un saskaņā ar kuru drīkst izmantot likmi (tarifu), kādu uzņēmums izmantotu, ja tas darbotos uz komerciāliem pamatiem, un šādai summai būtu jāsedz faktiski radušās izmaksas. Attiecībā uz starpību starp izmaksām, kādas uzņēmumam rastos, piemērojot vislabvēlīgāko pastāvošo likmi (tarifu) vai darbojoties uz komerciāliem pamatiem, un faktiski radušajām izmaksām Buonotourist uzskatīja, ka aprēķins pilnībā atbilst minētās regulas 11. pantam, jo starpība aptver mazākas izmaksas, kas uzņēmumam rodas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību rezultātā, ņemot vērā no reģiona saņemtās iemaksas pamatdarbības izmaksu segšanai. Turklāt Buonotourist uzskata, ka nebūtu iespējams aplēst pasažieru pārvadājumus brīvā tirgus scenārijā. Tādēļ Consiglio di Stato noteiktā induktīvā metode ir likumīga. Visbeidzot, Buonotourist atgādina, ka gan 10., gan 11. pants nosaka, ka sabiedriskā transporta uzņēmumiem, kam piemēro sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ir tiesības saņemt kompensāciju par visu negatīvo finanšu ietekmi, ko uzņēmumiem rada šādas saistības. |
| --- | --- |

(46)

Saistībā ar aprēķina metodes pareizību un atbilstību Savienības tiesību aktiem Buonotourist uzskata, ka uzņēmumam jāsaņem kompensācija par zaudējumiem, ko tam radījusi starpība starp mazākiem ieņēmumiem un lielākām izmaksām pildīto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību dēļ. Lai noteiktu, kāda ir mazāku ieņēmumu vērtība, pamatojoties uz ticamiem datiem, Buonotourist, pirmkārt, apsvēra faktiskos pamatdarbības ieņēmumus gadā, reizinot faktisko transporta mērvienību skaitu ar uzlikto likmi (tarifu). Tad uzņēmums noteica summu, kas jāatskaita atbilstīgi Savienības noteikumiem, ņemot vērā ieņēmumus, kas ir nepieciešami gada finanšu pārskatos iegrāmatoto faktisko izmaksu segšanai. Pamatdarbības ieņēmumu gada summa sakrīt ar uzņēmuma faktiski gūtajiem ieņēmumiem, veicot tādu darbību atbilstīgi tarifu saistībām, kura tika atsevišķi norādīta Buonotourist gada finanšu pārskatos un E veidlapās; šie dokumenti katru gadu tika sūtīti reģionam, un reģions nekad nebija apšaubījis datu ticamību. Tādēļ nav nepieciešamības sīkāk sadalīt summas sastāvdaļās, pat ja šādas sastāvdaļas ir ieņēmumi saistībā ar maršrutiem, uz kuriem neattiecās koncesija un kuri tādēļ bija pārmērīgi novērtēti. Saistībā ar atskaitāmo summu Buonotourist norādīja, ka tika izmantots kritērijs, kas pilnībā atbilst Regulas (EEK) Nr. 1191/69 norādījumiem un saskaņā ar kuru drīkst izmantot likmi (tarifu), kādu uzņēmums izmantotu, ja tas darbotos uz komerciāliem pamatiem, un šādai summai būtu jāsedz faktiski radušās izmaksas. Attiecībā uz starpību starp izmaksām, kādas uzņēmumam rastos, piemērojot vislabvēlīgāko pastāvošo likmi (tarifu) vai darbojoties uz komerciāliem pamatiem, un faktiski radušajām izmaksām Buonotourist uzskatīja, ka aprēķins pilnībā atbilst minētās regulas 11. pantam, jo starpība aptver mazākas izmaksas, kas uzņēmumam rodas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību rezultātā, ņemot vērā no reģiona saņemtās iemaksas pamatdarbības izmaksu segšanai. Turklāt Buonotourist uzskata, ka nebūtu iespējams aplēst pasažieru pārvadājumus brīvā tirgus scenārijā. Tādēļ Consiglio di Stato noteiktā induktīvā metode ir likumīga. Visbeidzot, Buonotourist atgādina, ka gan 10., gan 11. pants nosaka, ka sabiedriskā transporta uzņēmumiem, kam piemēro sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ir tiesības saņemt kompensāciju par visu negatīvo finanšu ietekmi, ko uzņēmumiem rada šādas saistības.

| (47) | Saistībā ar valsts atbalsta jēdzienu Buonotourist norādīja, ka attiecīgajā periodā sabiedriskā transporta tirgus Itālijā nebija atvērts konkurencei citās dalībvalstīs reģistrētiem uzņēmumiem. Tādēļ Buonotourist secinājis, ka nebija ietekmes uz tirdzniecību. Līdzīgā kārtā, ņemot vērā to, ka patlaban vietēja mēroga sabiedriskā transporta pakalpojumi tiek organizēti, pamatojoties uz vienpusēju, ekskluzīvu koncesiju dažos maršrutos, kompensācija, visticamāk, nevarētu kropļot konkurenci. Turklāt standartizmaksas uz vienu kilometru noteica reģions, un koncesionārs piekrita gan šādām izmaksām, gan visām citām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, tādēļ neveidotos priekšrocība. Buonotourist uzskatīja, ka šajā gadījumā nebija izpildīti vismaz trīs no Tiesas formulētajiem nosacījumiem valsts atbalsta konstatēšanai. |
| --- | --- |

(47)

Saistībā ar valsts atbalsta jēdzienu Buonotourist norādīja, ka attiecīgajā periodā sabiedriskā transporta tirgus Itālijā nebija atvērts konkurencei citās dalībvalstīs reģistrētiem uzņēmumiem. Tādēļ Buonotourist secinājis, ka nebija ietekmes uz tirdzniecību. Līdzīgā kārtā, ņemot vērā to, ka patlaban vietēja mēroga sabiedriskā transporta pakalpojumi tiek organizēti, pamatojoties uz vienpusēju, ekskluzīvu koncesiju dažos maršrutos, kompensācija, visticamāk, nevarētu kropļot konkurenci. Turklāt standartizmaksas uz vienu kilometru noteica reģions, un koncesionārs piekrita gan šādām izmaksām, gan visām citām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, tādēļ neveidotos priekšrocība. Buonotourist uzskatīja, ka šajā gadījumā nebija izpildīti vismaz trīs no Tiesas formulētajiem nosacījumiem valsts atbalsta konstatēšanai.

| (48) | Buonotourist uzskata, ka kompensācijas saderība bija jāvērtē, ņemot vērā Regulu (EEK) Nr. 1191/69. Saistībā ar atbrīvojumu no paziņošanas prasības saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69 Buonotourist uzskatīja, ka, tā kā reģions vienpusēji ir uzlicis saistības ievērot likmes (jeb tarifu saistības) un summas neveido sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības saskaņā ar pakalpojumu līgumu, bet izriet no minētās regulas 11. pantā noteiktā aprēķina pareizas piemērošanas koncesijas ietvaros, maksājums, kas ticis piešķirts kā kompensācija, tika atbrīvots no minētās regulas 17. panta 2. punktā noteiktās paziņošanas prasības. |
| --- | --- |

(48)

Buonotourist uzskata, ka kompensācijas saderība bija jāvērtē, ņemot vērā Regulu (EEK) Nr. 1191/69. Saistībā ar atbrīvojumu no paziņošanas prasības saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69 Buonotourist uzskatīja, ka, tā kā reģions vienpusēji ir uzlicis saistības ievērot likmes (jeb tarifu saistības) un summas neveido sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības saskaņā ar pakalpojumu līgumu, bet izriet no minētās regulas 11. pantā noteiktā aprēķina pareizas piemērošanas koncesijas ietvaros, maksājums, kas ticis piešķirts kā kompensācija, tika atbrīvots no minētās regulas 17. panta 2. punktā noteiktās paziņošanas prasības.

5.   ITĀLIJAS PIEZĪMES PAR IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMĒM

| (49) | Itālijas valsts līmeņa iestādes nesniedza piezīmes par Buonotourist piezīmēm. Piezīmes iesniedza tikai Kampānijas reģions 2014. gada 11. jūlijā. |
| --- | --- |

(49)

Itālijas valsts līmeņa iestādes nesniedza piezīmes par Buonotourist piezīmēm. Piezīmes iesniedza tikai Kampānijas reģions 2014. gada 11. jūlijā.

| (50) | Reģions paskaidroja, ka atsevišķa uzskaite uzņēmumā Buonotourist attiecās tikai uz izīrēšanas pakalpojumiem (noleggio jeb fuorilinea) salīdzinājumā ar autobusu pakalpojumiem kopumā. Tomēr Buonotourist sniedza autobusu pakalpojumus arī starpreģionu un starpvalstu maršrutos (t. s. “licencētus pārvadājumu pakalpojumus”), pašam uzņemoties risku. Reģions sniedza pierādījumus par to, ka Buonotourist sniedzis šādus licencētus pakalpojumus pārskata periodā. Konkrēti, reģions iesniedza reģiona valdības Lēmumu Nr. 8734/1999, ar kuru tiek piešķirta licence pakalpojumiem starp diviem reģioniem, un Infrastruktūras un transporta ministrijas Paziņojumu Nr. 4765/2011, kas apliecina triju starpreģionu maršrutu nodrošināšanu. Turklāt piezīmēs par uzņēmuma pārskatiem par 1998. gadu un 2000. gadu ir skaidri norādītas starpvalstu un starpreģionu darbības, un tās ir arī norādītas spriedumā Nr. 2157/2004, ko pieņēmusi Lacio (Lazio) Reģionālā administratīvā tiesa (Tribunal Amministrativo Regionale). |
| --- | --- |

(50)

Reģions paskaidroja, ka atsevišķa uzskaite uzņēmumā Buonotourist attiecās tikai uz izīrēšanas pakalpojumiem (noleggio jeb fuorilinea) salīdzinājumā ar autobusu pakalpojumiem kopumā. Tomēr Buonotourist sniedza autobusu pakalpojumus arī starpreģionu un starpvalstu maršrutos (t. s. “licencētus pārvadājumu pakalpojumus”), pašam uzņemoties risku. Reģions sniedza pierādījumus par to, ka Buonotourist sniedzis šādus licencētus pakalpojumus pārskata periodā. Konkrēti, reģions iesniedza reģiona valdības Lēmumu Nr. 8734/1999, ar kuru tiek piešķirta licence pakalpojumiem starp diviem reģioniem, un Infrastruktūras un transporta ministrijas Paziņojumu Nr. 4765/2011, kas apliecina triju starpreģionu maršrutu nodrošināšanu. Turklāt piezīmēs par uzņēmuma pārskatiem par 1998. gadu un 2000. gadu ir skaidri norādītas starpvalstu un starpreģionu darbības, un tās ir arī norādītas spriedumā Nr. 2157/2004, ko pieņēmusi Lacio (Lazio) Reģionālā administratīvā tiesa (Tribunal Amministrativo Regionale).

| (51) | Tas, ka tiek sniegti “licencēti” starpreģionu un starpvalstu transporta pakalpojumi, nebija atsevišķi norādīts Buonotourist pārskatos. Visbeidzot, atsevišķa uzskaite šādiem pakalpojumiem neizriet no E veidlapām, kuras Buonotourist iesniedza reģionam katru gadu, jo faktiskās izmaksas un ieņēmumi par autobusu pakalpojumu sniegšanu tiek norādīti atsevišķi pozīcijā “Vietēja mēroga sabiedriskais transports Kampānijas reģionā” un izīrēšanas pakalpojumi tiek norādīti pozīcijā “Izīrēšana” (noleggio jeb fuorilinea). Reģions norāda, ka ailē “Vietēja mēroga sabiedriskais transports Kampānijas reģionā” tiek uzrādītas visas izmaksas un ieņēmumi, kas ir norādīti peļņas un zaudējumu pārskatā par autobusu pakalpojumiem, savukārt minētais dokuments aptver visus autobusu pakalpojumus kopumā, tostarp licencētus starpreģionu un starpvalstu transporta pakalpojumus. |
| --- | --- |

(51)

Tas, ka tiek sniegti “licencēti” starpreģionu un starpvalstu transporta pakalpojumi, nebija atsevišķi norādīts Buonotourist pārskatos. Visbeidzot, atsevišķa uzskaite šādiem pakalpojumiem neizriet no E veidlapām, kuras Buonotourist iesniedza reģionam katru gadu, jo faktiskās izmaksas un ieņēmumi par autobusu pakalpojumu sniegšanu tiek norādīti atsevišķi pozīcijā “Vietēja mēroga sabiedriskais transports Kampānijas reģionā” un izīrēšanas pakalpojumi tiek norādīti pozīcijā “Izīrēšana” (noleggio jeb fuorilinea). Reģions norāda, ka ailē “Vietēja mēroga sabiedriskais transports Kampānijas reģionā” tiek uzrādītas visas izmaksas un ieņēmumi, kas ir norādīti peļņas un zaudējumu pārskatā par autobusu pakalpojumiem, savukārt minētais dokuments aptver visus autobusu pakalpojumus kopumā, tostarp licencētus starpreģionu un starpvalstu transporta pakalpojumus.

6.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

6.1.   ATBALSTA ESAMĪBA

| (52) | Atbilstīgi LESD 107. panta 1. punktam “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(52)

Atbilstīgi LESD 107. panta 1. punktam “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (53) | Attiecīgi, lai atbalsta pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, tam kumulatīvi jāatbilst visiem šādiem nosacījumiem:






  — | atbalstu piešķir valsts vai tas tiek piešķirts no valsts līdzekļiem, |
| --- | --- | --- |

(53)

Attiecīgi, lai atbalsta pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, tam kumulatīvi jāatbilst visiem šādiem nosacījumiem:

—

atbalstu piešķir valsts vai tas tiek piešķirts no valsts līdzekļiem,

| — | atbalsts piešķir selektīvu priekšrocību konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, |
| --- | --- |

—

atbalsts piešķir selektīvu priekšrocību konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai,

| — | atbalsts rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, un |
| --- | --- |

—

atbalsts rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, un

| — | atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

6.1.1.   Valsts līdzekļi un attiecināmība

| (54) | Komisija norāda, ka saskaņā ar Consiglio di Stato spriedumu reģionam tiek izteikta prasība maksāt Buonotourist papildkompensāciju par plānotu autobusu pakalpojumu sniegšanu pārskata periodā maršrutos, kas ir reģiona pakļautībā. Otrais tiesas ieceltais eksperts aprēķināja, ka Buonotourist cieta ekonomiskus zaudējumus nepietiekamas kompensācijas veidā tikai 1998., 1999. un 2000. gadā EUR 1 1 11  572 apmērā, jo uzņēmumam tika uzliktas tarifu saistības. Reģions 2012. gada 21. decembrī samaksāja Buonotourist norādīto summu, izpildot minēto spriedumu. |
| --- | --- |

(54)

Komisija norāda, ka saskaņā ar Consiglio di Stato spriedumu reģionam tiek izteikta prasība maksāt Buonotourist papildkompensāciju par plānotu autobusu pakalpojumu sniegšanu pārskata periodā maršrutos, kas ir reģiona pakļautībā. Otrais tiesas ieceltais eksperts aprēķināja, ka Buonotourist cieta ekonomiskus zaudējumus nepietiekamas kompensācijas veidā tikai 1998., 1999. un 2000. gadā EUR 1 1 11  572 apmērā, jo uzņēmumam tika uzliktas tarifu saistības. Reģions 2012. gada 21. decembrī samaksāja Buonotourist norādīto summu, izpildot minēto spriedumu.

| (55) | Tas, ka valsts tiesa noteica reģionam pienākumu maksāt kompensāciju uzņēmumam, nenozīmē, ka atbalstu nevar attiecināt uz reģionu, kas nodrošina sprieduma izpildi, jo minētās valsts vietējās tiesas jāuzskata par valsts struktūrām, tādēļ tām rodas lojālas sadarbības pienākums (14). |
| --- | --- |

(55)

Tas, ka valsts tiesa noteica reģionam pienākumu maksāt kompensāciju uzņēmumam, nenozīmē, ka atbalstu nevar attiecināt uz reģionu, kas nodrošina sprieduma izpildi, jo minētās valsts vietējās tiesas jāuzskata par valsts struktūrām, tādēļ tām rodas lojālas sadarbības pienākums (14).

| (56) | Tādēļ pasākums ir attiecināms uz valsti, un līdzekļi, no kuriem minētā kompensācija tikusi izmaksāta, ir valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(56)

Tādēļ pasākums ir attiecināms uz valsti, un līdzekļi, no kuriem minētā kompensācija tikusi izmaksāta, ir valsts līdzekļi.

6.1.2.   Selektīva ekonomiska priekšrocība

| (57) | Vispirms Komisija norāda, ka Buonotourist veic saimniecisko darbību, kas ir pasažieru pārvadājumi par atlīdzību. Tādēļ Buonotourist būtu jāuzskata par “uzņēmumu” Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(57)

Vispirms Komisija norāda, ka Buonotourist veic saimniecisko darbību, kas ir pasažieru pārvadājumi par atlīdzību. Tādēļ Buonotourist būtu jāuzskata par “uzņēmumu” Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (58) | Pasākuma piešķiršana arī uzskatāma par selektīvu, jo labumu gūst tikai Buonotourist. |
| --- | --- |

(58)

Pasākuma piešķiršana arī uzskatāma par selektīvu, jo labumu gūst tikai Buonotourist.

| (59) | Saistībā ar selektīvas ekonomiskas priekšrocības piešķiršanu no sprieduma Altmark lietā izriet, ka kompensācija, ko uzņēmumam kā atlīdzību par tam uzliktām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām piešķīrusi valsts vai kas tikusi piešķirta no valsts līdzekļiem, nepiešķir šādu priekšrocību attiecīgajam uzņēmumam un tādēļ nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, ar nosacījumu, ka kumulatīvi ir izpildīti šādi četri nosacījumi (15):






  — | pirmkārt, saņēmējuzņēmumam faktiski ir jābūt uzliktām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām un šīm saistībām jābūt skaidri definētām, |
| --- | --- | --- |

(59)

Saistībā ar selektīvas ekonomiskas priekšrocības piešķiršanu no sprieduma Altmark lietā izriet, ka kompensācija, ko uzņēmumam kā atlīdzību par tam uzliktām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām piešķīrusi valsts vai kas tikusi piešķirta no valsts līdzekļiem, nepiešķir šādu priekšrocību attiecīgajam uzņēmumam un tādēļ nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, ar nosacījumu, ka kumulatīvi ir izpildīti šādi četri nosacījumi (15):

—

pirmkārt, saņēmējuzņēmumam faktiski ir jābūt uzliktām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām un šīm saistībām jābūt skaidri definētām,

| — | otrkārt, kompensācijas aprēķināšanas parametriem jābūt iepriekš objektīvi un pārredzami noteiktiem, |
| --- | --- |

—

otrkārt, kompensācijas aprēķināšanas parametriem jābūt iepriekš objektīvi un pārredzami noteiktiem,

| — | treškārt, kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai nosegtu visas vai daļu izmaksu, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā atbilstošos rēķinus un saprātīgu peļņu saistībā ar šo saistību izpildi, |
| --- | --- |

—

treškārt, kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai nosegtu visas vai daļu izmaksu, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā atbilstošos rēķinus un saprātīgu peļņu saistībā ar šo saistību izpildi,

| — | ceturtkārt, ja uzņēmums sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām konkrētajā gadījumā nav izvēlēts publiskā iepirkuma procedūras rezultātā, kompensācijas apjoms nosakāms, pamatojoties uz tādu izmaksu analīzi, kādas, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kas ir labi vadīts un atbilstīgi nodrošināts ar transportlīdzekļiem, lai spētu izpildīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā atbilstošos rēķinus un paredzot saprātīgu peļņu par šo saistību izpildi. |
| --- | --- |

—

ceturtkārt, ja uzņēmums sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām konkrētajā gadījumā nav izvēlēts publiskā iepirkuma procedūras rezultātā, kompensācijas apjoms nosakāms, pamatojoties uz tādu izmaksu analīzi, kādas, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kas ir labi vadīts un atbilstīgi nodrošināts ar transportlīdzekļiem, lai spētu izpildīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā atbilstošos rēķinus un paredzot saprātīgu peļņu par šo saistību izpildi.

| (60) | Saskaņā ar spriedumu Altmark lietā ir jābūt kumulatīvi izpildītiem visiem četriem nosacījumiem, lai izslēgtu ekonomisku priekšrocību gadījumā, kad kompensācija tiek piešķirta uzņēmumam kā atlīdzība par tam uzliktām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. |
| --- | --- |

(60)

Saskaņā ar spriedumu Altmark lietā ir jābūt kumulatīvi izpildītiem visiem četriem nosacījumiem, lai izslēgtu ekonomisku priekšrocību gadījumā, kad kompensācija tiek piešķirta uzņēmumam kā atlīdzība par tam uzliktām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām.

| (61) | Komisija norāda, ka, pirmkārt, ne Itālijas iestādes, ne Buonotourist nevarēja Komisijai iesniegt aktu par tiesību piešķiršanu saistībā ar pārskata periodu un Buonotourist nevarēja skaidri pateikt, kuras tieši saistības, kas tam bija jāpilda, būtu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kā sīkāk paskaidrots 6.2. iedaļas i) apakšiedaļā. |
| --- | --- |

(61)

Komisija norāda, ka, pirmkārt, ne Itālijas iestādes, ne Buonotourist nevarēja Komisijai iesniegt aktu par tiesību piešķiršanu saistībā ar pārskata periodu un Buonotourist nevarēja skaidri pateikt, kuras tieši saistības, kas tam bija jāpilda, būtu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kā sīkāk paskaidrots 6.2. iedaļas i) apakšiedaļā.

| (62) | Otrkārt, Komisija norāda, ka kompensācija, kas tika piešķirta atbilstīgi Consiglio di Stato spriedumam, pamatojas vienīgi uz ex post aprēķinu, izmantojot “induktīvu metodi”, jo nav nepieciešamo ticamo datu. Tādēļ Komisija secina, ka parametri, kurus tiesas ieceltie eksperti izmantojuši iespējamās nepietiekamās kompensācijas aprēķināšanai, netika noteikti iepriekš, tādēļ nešķiet, ka ir nodrošināta atbilstība otrajam spriedumā Altmark lietā minētajam nosacījumam saistībā ar nepaziņotu pasākumu. |
| --- | --- |

(62)

Otrkārt, Komisija norāda, ka kompensācija, kas tika piešķirta atbilstīgi Consiglio di Stato spriedumam, pamatojas vienīgi uz ex post aprēķinu, izmantojot “induktīvu metodi”, jo nav nepieciešamo ticamo datu. Tādēļ Komisija secina, ka parametri, kurus tiesas ieceltie eksperti izmantojuši iespējamās nepietiekamās kompensācijas aprēķināšanai, netika noteikti iepriekš, tādēļ nešķiet, ka ir nodrošināta atbilstība otrajam spriedumā Altmark lietā minētajam nosacījumam saistībā ar nepaziņotu pasākumu.

| (63) | Ņemot vērā Altmark nosacījumu kumulatīvo raksturu, Komisijai nav jāpārbauda, vai divi pārējie Altmark nosacījumi ir izpildīti šajā lietā. Attiecīgi papildkompensācijas izmaksa Buonotourist par pārskata periodā sniegtajiem pakalpojumiem piešķir šim uzņēmumam selektīvu ekonomisku priekšrocību Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(63)

Ņemot vērā Altmark nosacījumu kumulatīvo raksturu, Komisijai nav jāpārbauda, vai divi pārējie Altmark nosacījumi ir izpildīti šajā lietā. Attiecīgi papildkompensācijas izmaksa Buonotourist par pārskata periodā sniegtajiem pakalpojumiem piešķir šim uzņēmumam selektīvu ekonomisku priekšrocību Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

6.1.3.   Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (64) | Savos apsvērumos Buonotourist norādīja, ka pārskata periodā sabiedriskā transporta tirgus Itālijā nebija atvērts konkurencei citās dalībvalstīs reģistrētiem uzņēmumiem, tādēļ saistībā ar apstrīdēto pasākumu nevarēja būt ietekmes uz tirdzniecību vai konkurences izkropļojumu. |
| --- | --- |

(64)

Savos apsvērumos Buonotourist norādīja, ka pārskata periodā sabiedriskā transporta tirgus Itālijā nebija atvērts konkurencei citās dalībvalstīs reģistrētiem uzņēmumiem, tādēļ saistībā ar apstrīdēto pasākumu nevarēja būt ietekmes uz tirdzniecību vai konkurences izkropļojumu.

| (65) | Komisija atgādina, ka, pirmkārt, apstrīdētais pasākums tika īstenots 2012. gada 21. decembrī, t. i., ilgi pēc tam, kad Itālijas pasažieru pārvadājumu tirgus tika atvērts konkurencei. Tā kā pārskatāmais pasākums ietekmē tirgu tieši šajā laikā, vienlaikus arī jāvērtē, vai pasākums varētu izkropļot konkurenci vai ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(65)

Komisija atgādina, ka, pirmkārt, apstrīdētais pasākums tika īstenots 2012. gada 21. decembrī, t. i., ilgi pēc tam, kad Itālijas pasažieru pārvadājumu tirgus tika atvērts konkurencei. Tā kā pārskatāmais pasākums ietekmē tirgu tieši šajā laikā, vienlaikus arī jāvērtē, vai pasākums varētu izkropļot konkurenci vai ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (66) | Jebkurā gadījumā Komisija arī norāda, ka atbilstīgi Tiesas norādei spriedumā Altmark lietā 1995. gadā vairākas dalībvalstis sāka atvērt dažus pārvadājumu pakalpojumu tirgus konkurencei ar citās dalībvalstīs reģistrētiem uzņēmumiem, tādējādi jau vairāki uzņēmumi piedāvāja pilsētas, piepilsētas vai reģionālo pārvadājumu pakalpojumus dalībvalstīs, kuras līdz tam laikam nebija to reģistrācijas valsts. |
| --- | --- |

(66)

Jebkurā gadījumā Komisija arī norāda, ka atbilstīgi Tiesas norādei spriedumā Altmark lietā 1995. gadā vairākas dalībvalstis sāka atvērt dažus pārvadājumu pakalpojumu tirgus konkurencei ar citās dalībvalstīs reģistrētiem uzņēmumiem, tādējādi jau vairāki uzņēmumi piedāvāja pilsētas, piepilsētas vai reģionālo pārvadājumu pakalpojumus dalībvalstīs, kuras līdz tam laikam nebija to reģistrācijas valsts.

| (67) | Tādējādi var uzskatīt, ka ikviena kompensācija, kas ir piešķirta Buonotourist, varētu izkropļot konkurenci saistībā ar pasažieru pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu ar autobusu un tā varētu ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm tādējādi, ka tā mazina citās dalībvalstīs reģistrētu pārvadājumu uzņēmumu spēju piedāvāt savus pakalpojumus Itālijā, turklāt tā stiprina Buonotourist pozīciju tirgū, jo uzņēmums tiek atbrīvots no izmaksām, kuras tam būtu bijis jāsedz saistībā ar ikdienas pārvaldību vai parastu darbību (16). |
| --- | --- |

(67)

Tādējādi var uzskatīt, ka ikviena kompensācija, kas ir piešķirta Buonotourist, varētu izkropļot konkurenci saistībā ar pasažieru pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu ar autobusu un tā varētu ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm tādējādi, ka tā mazina citās dalībvalstīs reģistrētu pārvadājumu uzņēmumu spēju piedāvāt savus pakalpojumus Itālijā, turklāt tā stiprina Buonotourist pozīciju tirgū, jo uzņēmums tiek atbrīvots no izmaksām, kuras tam būtu bijis jāsedz saistībā ar ikdienas pārvaldību vai parastu darbību (16).

| (68) | Komisija arī norāda, ka Buonotourist aktīvi darbojas citos tirgos, t. i., izīrēšanas pakalpojumu jomā, tādēļ tas konkurē ar citiem uzņēmumiem Savienībā šādos tirgos. Visu veidu kompensācijas, kas piešķirtas Buonotourist, var arī radīt draudus izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm arī šajos tirgos. |
| --- | --- |

(68)

Komisija arī norāda, ka Buonotourist aktīvi darbojas citos tirgos, t. i., izīrēšanas pakalpojumu jomā, tādēļ tas konkurē ar citiem uzņēmumiem Savienībā šādos tirgos. Visu veidu kompensācijas, kas piešķirtas Buonotourist, var arī radīt draudus izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm arī šajos tirgos.

| (69) | Komisija tātad secina, ka pasākums izkropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(69)

Komisija tātad secina, ka pasākums izkropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

6.1.4.   Secinājums

| (70) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka pasākums ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(70)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka pasākums ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

6.2.   Atbrīvojums no Regulā (EEK) Nr. 1191/69 noteiktā paziņošanas pienākuma

| (71) | Consiglio di Stato uzskata, ka Buonotourist ieguvis tiesības saņemt papildkompensāciju par attiecīgo pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu laikā, kad tas sniedza šos pakalpojumus. Lai izmantotu minēto pamatojumu, kompensācijas maksājumiem jābūt atbrīvotiem no obligātās paziņošanas procedūras atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktam. Pretējā gadījumā, ja kompensācija ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē un tā netiek paziņota, kompensācija tiek uzskatīta par nelikumīgu atbilstīgi Līguma 108. pantam. |
| --- | --- |

(71)

Consiglio di Stato uzskata, ka Buonotourist ieguvis tiesības saņemt papildkompensāciju par attiecīgo pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu laikā, kad tas sniedza šos pakalpojumus. Lai izmantotu minēto pamatojumu, kompensācijas maksājumiem jābūt atbrīvotiem no obligātās paziņošanas procedūras atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktam. Pretējā gadījumā, ja kompensācija ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē un tā netiek paziņota, kompensācija tiek uzskatīta par nelikumīgu atbilstīgi Līguma 108. pantam.

| (72) | Tas ir tāpēc, ka saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu kompensācija, kas tiek izmaksāta saskaņā ar minēto regulu, tiek atbrīvota no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās iepriekšējas informēšanas procedūras un attiecīgi no paziņošanas. |
| --- | --- |

(72)

Tas ir tāpēc, ka saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu kompensācija, kas tiek izmaksāta saskaņā ar minēto regulu, tiek atbrīvota no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās iepriekšējas informēšanas procedūras un attiecīgi no paziņošanas.

| (73) | Tomēr no sprieduma Combus lietā izriet, ka jēdziens “sabiedrisko pakalpojumu kompensācija” attiecīgā noteikuma izpratnē jāskaidro ļoti ierobežoti (17). Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktā minētais atbrīvojums no paziņošanas attiecas tikai uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kuras uzņēmumam tiek uzliktas vienpusēji atbilstīgi minētās regulas 2. pantam, kas aprēķināta atbilstīgi tās pašas regulas 10.–13. pantā norādītajai metodei (kompensēšanas kopējā procedūra), nevis uz minētās regulas 14. pantā definētajiem pakalpojumu valsts līgumiem. Ja kompensācija tiek maksāta atbilstīgi pakalpojumu valsts līgumam, kas noteikts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 14. pantā, un tas ir valsts atbalsts, par to jāziņo Komisijai pirms līguma stāšanās spēkā. Pretējā gadījumā kompensācija tiek uzskatīta par nelikumīgi īstenotu atbalstu atbilstīgi Līguma 108. pantam. |
| --- | --- |

(73)

Tomēr no sprieduma Combus lietā izriet, ka jēdziens “sabiedrisko pakalpojumu kompensācija” attiecīgā noteikuma izpratnē jāskaidro ļoti ierobežoti (17). Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktā minētais atbrīvojums no paziņošanas attiecas tikai uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kuras uzņēmumam tiek uzliktas vienpusēji atbilstīgi minētās regulas 2. pantam, kas aprēķināta atbilstīgi tās pašas regulas 10.–13. pantā norādītajai metodei (kompensēšanas kopējā procedūra), nevis uz minētās regulas 14. pantā definētajiem pakalpojumu valsts līgumiem. Ja kompensācija tiek maksāta atbilstīgi pakalpojumu valsts līgumam, kas noteikts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 14. pantā, un tas ir valsts atbalsts, par to jāziņo Komisijai pirms līguma stāšanās spēkā. Pretējā gadījumā kompensācija tiek uzskatīta par nelikumīgi īstenotu atbalstu atbilstīgi Līguma 108. pantam.

| (74) | Jautājums par to, vai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu Itālijas iestādes patiesi ir atbrīvotas no iepriekšējas paziņošanas šajā lietā, ir atkarīgs no tā, vai, pirmkārt, reģions faktiski vienpusēji uzlika Buonotourist sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, un, otrkārt, kompensācija, kas tika izmaksāta par šīm saistībām, atbilst Regulas (EEK) Nr. 1191/69 prasībām. Komisija katru jautājumu skatīs atsevišķi. |
| --- | --- |

(74)

Jautājums par to, vai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu Itālijas iestādes patiesi ir atbrīvotas no iepriekšējas paziņošanas šajā lietā, ir atkarīgs no tā, vai, pirmkārt, reģions faktiski vienpusēji uzlika Buonotourist sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, un, otrkārt, kompensācija, kas tika izmaksāta par šīm saistībām, atbilst Regulas (EEK) Nr. 1191/69 prasībām. Komisija katru jautājumu skatīs atsevišķi.

i)   Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tika uzliktas vienpusēji

| (75) | Komisija norāda, ka ne Itālijas iestādes, ne Buonotourist nevarēja Komisijai iesniegt aktu par tiesību piešķiršanu, kas attiektos uz pārskata periodu. Buonotourist iesniedza Komisijai tikai līgumus, kuru īstenošana sākās 2003. gadā. |
| --- | --- |

(75)

Komisija norāda, ka ne Itālijas iestādes, ne Buonotourist nevarēja Komisijai iesniegt aktu par tiesību piešķiršanu, kas attiektos uz pārskata periodu. Buonotourist iesniedza Komisijai tikai līgumus, kuru īstenošana sākās 2003. gadā.

| (76) | Itālijas iestādes apgalvo, ka to iesniegtais koncesijas līguma paraugs – kas attiecās uz citu uzņēmumu – bija standartdokuments, kas reģionā tika izmantots pārskata periodā. Tomēr koncesijas līgums, kas iesniegts kā paraugs, bija spēkā tikai laikā no 1972. gada aprīļa līdz 1973. gada decembrim, tātad vairāk nekā 20 gadus pirms pārskata perioda, un pirms Likuma Nr. 151/1981, kas stājās spēkā saskaņā ar Reģiona likumu Nr. 16/1983, stāšanās spēkā, uz kura pamata Buonotourist tika izmaksāta pirmā kompensācija. Kaut gan varētu šķist, ka koncesijas līguma paraugā varētu būt noteiktas dažas saistības, kas varētu būt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības (piemēram, dokumenta 2., 9. un 10. punktā), tostarp pienākums piemērot atlaidi studentiem, strādniekiem, skolotājiem un privātā un publiskā sektora darbiniekiem, kā arī pienākums dažas pasažieru kategorijas pārvadāt bez maksas, Komisijai nav pierādījumu par to, ka tādas pašas saistības pārskata periodā tika faktiski piemērotas Buonotourist, jo nav akta par tiesību piešķiršanu. Tā kā sniegtie pakalpojumi bija regulāri un plānoti pakalpojumi, drīzāk bija nepieciešams, lai koncesijas regulējumā, ar kuru Buonotourist tika piešķirtas ekskluzīvas tiesības sniegt šādus pakalpojumus, tiktu iepriekš noteikta pakalpojumu sniegšanas kārtība. Buonotourist nav sniedzis pierādījumus par to, ka šādu kārtību vienpusēji noteicis reģions – nevis ierosinājis pats uzņēmums – apmaiņā pret tiesībām sniegt ekskluzīvus pakalpojumus un tad piešķīris licenci. Jebkurā gadījumā tiesas iecelto ekspertu izmantotā metodika iespējamās nepietiekamās kompensācijas aprēķināšanai neattiecas uz šīm saistībām. |
| --- | --- |

(76)

Itālijas iestādes apgalvo, ka to iesniegtais koncesijas līguma paraugs – kas attiecās uz citu uzņēmumu – bija standartdokuments, kas reģionā tika izmantots pārskata periodā. Tomēr koncesijas līgums, kas iesniegts kā paraugs, bija spēkā tikai laikā no 1972. gada aprīļa līdz 1973. gada decembrim, tātad vairāk nekā 20 gadus pirms pārskata perioda, un pirms Likuma Nr. 151/1981, kas stājās spēkā saskaņā ar Reģiona likumu Nr. 16/1983, stāšanās spēkā, uz kura pamata Buonotourist tika izmaksāta pirmā kompensācija. Kaut gan varētu šķist, ka koncesijas līguma paraugā varētu būt noteiktas dažas saistības, kas varētu būt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības (piemēram, dokumenta 2., 9. un 10. punktā), tostarp pienākums piemērot atlaidi studentiem, strādniekiem, skolotājiem un privātā un publiskā sektora darbiniekiem, kā arī pienākums dažas pasažieru kategorijas pārvadāt bez maksas, Komisijai nav pierādījumu par to, ka tādas pašas saistības pārskata periodā tika faktiski piemērotas Buonotourist, jo nav akta par tiesību piešķiršanu. Tā kā sniegtie pakalpojumi bija regulāri un plānoti pakalpojumi, drīzāk bija nepieciešams, lai koncesijas regulējumā, ar kuru Buonotourist tika piešķirtas ekskluzīvas tiesības sniegt šādus pakalpojumus, tiktu iepriekš noteikta pakalpojumu sniegšanas kārtība. Buonotourist nav sniedzis pierādījumus par to, ka šādu kārtību vienpusēji noteicis reģions – nevis ierosinājis pats uzņēmums – apmaiņā pret tiesībām sniegt ekskluzīvus pakalpojumus un tad piešķīris licenci. Jebkurā gadījumā tiesas iecelto ekspertu izmantotā metodika iespējamās nepietiekamās kompensācijas aprēķināšanai neattiecas uz šīm saistībām.

| (77) | Komisija arī novērtējusi, vai sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības varētu izrietēt no Reģiona likuma Nr. 16/1983, jo gan reģions, gan Buonotourist to ir norādījis kā tiesisko pamatu kompensācijas piešķiršanai uzņēmumam pārskata periodā (skatīt 23. un 40. apsvērumu). Saistībā ar šo jānorāda, ka Reģiona likumā ir vienīgi paredzēts, ka tādas struktūras un valsts vai privātie uzņēmumi, kuri sniedz vietēja mēroga sabiedriskā transporta pakalpojumus saskaņā ar koncesiju, drīkst saņemt publiskas iemaksas. Saskaņā ar minētā likuma 2. pantu “(..) ikvieni iespējamie zaudējumi vai iztrūkums, ko nesedz reģionālas iemaksas, kas noteiktas iepriekš [2. pantā], jāsedz konkrētajam uzņēmumam”. |
| --- | --- |

(77)

Komisija arī novērtējusi, vai sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības varētu izrietēt no Reģiona likuma Nr. 16/1983, jo gan reģions, gan Buonotourist to ir norādījis kā tiesisko pamatu kompensācijas piešķiršanai uzņēmumam pārskata periodā (skatīt 23. un 40. apsvērumu). Saistībā ar šo jānorāda, ka Reģiona likumā ir vienīgi paredzēts, ka tādas struktūras un valsts vai privātie uzņēmumi, kuri sniedz vietēja mēroga sabiedriskā transporta pakalpojumus saskaņā ar koncesiju, drīkst saņemt publiskas iemaksas. Saskaņā ar minētā likuma 2. pantu “(..) ikvieni iespējamie zaudējumi vai iztrūkums, ko nesedz reģionālas iemaksas, kas noteiktas iepriekš [2. pantā], jāsedz konkrētajam uzņēmumam”.

| (78) | Komisija arī norāda, ka Buonotourist iesniegtajos reģiona tiesību aktos (skatīt 40. apsvērumu) ir minētas dažas līgumsaistības, kas pārskata periodā pastāvēja starp Buonotourist un reģionu. Tomēr šajos tiesību aktos nav skaidri noteiktas saistības, kuras varētu uzskatīt par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kaut gan ir norāde par šādu saistību iespējamo pastāvēšanu. Turklāt līgumsaistību pastāvēšana izslēdz iespēju, ka Buonotourist tika vienpusēji uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Jebkurā gadījumā tiesas ieceltā eksperta izmantotā metodika nepietiekamās kompensācijas aprēķināšanai neattiecas uz šīm saistībām. |
| --- | --- |

(78)

Komisija arī norāda, ka Buonotourist iesniegtajos reģiona tiesību aktos (skatīt 40. apsvērumu) ir minētas dažas līgumsaistības, kas pārskata periodā pastāvēja starp Buonotourist un reģionu. Tomēr šajos tiesību aktos nav skaidri noteiktas saistības, kuras varētu uzskatīt par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kaut gan ir norāde par šādu saistību iespējamo pastāvēšanu. Turklāt līgumsaistību pastāvēšana izslēdz iespēju, ka Buonotourist tika vienpusēji uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Jebkurā gadījumā tiesas ieceltā eksperta izmantotā metodika nepietiekamās kompensācijas aprēķināšanai neattiecas uz šīm saistībām.

| (79) | Kaut gan tiesas ieceltā eksperta izmantotā metodika papildkompensācijas aprēķināšanai balstās uz Regulas (EEK) Nr. 1191/69 11. pantu, Komisijai nav pierādījumu par to, ka ir bijušas saistības ievērot likmes (jeb tarifu saistības) un Buonotourist tās faktiski tika vienpusēji uzliktas. Atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 2. panta 5. punktam saistības ievērot likmes (jeb tarifu saistības) nozīmē “transporta uzņēmumiem uzlikto jebkāda veida saistību piemērot, jo īpaši dažām pasažieru kategorijām, dažām preču kategorijām vai dažos maršrutos tādas jebkuras valsts iestādes noteiktas vai apstiprinātas pārvadājumu likmes, kas ir pretrunā šā uzņēmuma komerciālām interesēm un kas rodas speciālo likmju noteikumu uzlikšanas vai atteikšanās no šo noteikumu maiņas dēļ”. Savukārt tarifu saistību definīciju “nepiemēro saistībām, kas rodas tādas cenu politikas vispārējo pasākumu dēļ, ko piemēro tautsaimniecībai kopumā, vai vispārēja rakstura pasākumiem attiecībā uz pārvadājumu tarifiem un nosacījumiem, ko veic, lai organizētu pārvadājumu tirgu vai tā daļu”. Komisija atzīst, ka 1972./1973. gadā noslēgtā koncesijas līguma parauga 27. punktā ir noteikts, kādi uzņēmumam piemērojamie tarifi ir ietverti līgumā, bet atgādina, ka tā nav saņēmusi līdzīgu aktu par koncesiju vai tiesību piešķiršanu saistībā ar Buonotourist pārskata periodā, no kura varētu konstatēt, ka šādas saistības uzņēmumam tika uzliktas. Jebkurā gadījumā Komisija norāda, ka saskaņā ar Reģiona likuma Nr. 16/1983 2. pantu ikgadējā kompensācija uzņēmumiem, kas sniedz sabiedriskā transporta pakalpojumus, tika aprēķināta ex ante kā starpība starp ieņēmumiem, kuri rodas, piemērojot minimālos pieļaujamos tarifus, un t. s. “standartizmaksām” (skatīt 23. apsvērumu). Tādēļ Komisija secina, ka Reģiona likumā ir noteikti minimālie pieļaujamie tarifi un tādējādi tiek izslēgtas vispārējas tarifu saistības. |
| --- | --- |

(79)

Kaut gan tiesas ieceltā eksperta izmantotā metodika papildkompensācijas aprēķināšanai balstās uz Regulas (EEK) Nr. 1191/69 11. pantu, Komisijai nav pierādījumu par to, ka ir bijušas saistības ievērot likmes (jeb tarifu saistības) un Buonotourist tās faktiski tika vienpusēji uzliktas. Atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 2. panta 5. punktam saistības ievērot likmes (jeb tarifu saistības) nozīmē “transporta uzņēmumiem uzlikto jebkāda veida saistību piemērot, jo īpaši dažām pasažieru kategorijām, dažām preču kategorijām vai dažos maršrutos tādas jebkuras valsts iestādes noteiktas vai apstiprinātas pārvadājumu likmes, kas ir pretrunā šā uzņēmuma komerciālām interesēm un kas rodas speciālo likmju noteikumu uzlikšanas vai atteikšanās no šo noteikumu maiņas dēļ”. Savukārt tarifu saistību definīciju “nepiemēro saistībām, kas rodas tādas cenu politikas vispārējo pasākumu dēļ, ko piemēro tautsaimniecībai kopumā, vai vispārēja rakstura pasākumiem attiecībā uz pārvadājumu tarifiem un nosacījumiem, ko veic, lai organizētu pārvadājumu tirgu vai tā daļu”. Komisija atzīst, ka 1972./1973. gadā noslēgtā koncesijas līguma parauga 27. punktā ir noteikts, kādi uzņēmumam piemērojamie tarifi ir ietverti līgumā, bet atgādina, ka tā nav saņēmusi līdzīgu aktu par koncesiju vai tiesību piešķiršanu saistībā ar Buonotourist pārskata periodā, no kura varētu konstatēt, ka šādas saistības uzņēmumam tika uzliktas. Jebkurā gadījumā Komisija norāda, ka saskaņā ar Reģiona likuma Nr. 16/1983 2. pantu ikgadējā kompensācija uzņēmumiem, kas sniedz sabiedriskā transporta pakalpojumus, tika aprēķināta ex ante kā starpība starp ieņēmumiem, kuri rodas, piemērojot minimālos pieļaujamos tarifus, un t. s. “standartizmaksām” (skatīt 23. apsvērumu). Tādēļ Komisija secina, ka Reģiona likumā ir noteikti minimālie pieļaujamie tarifi un tādējādi tiek izslēgtas vispārējas tarifu saistības.

| (80) | Jebkurā gadījumā nešķiet, ka tās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kuru sniegšanu varēja lūgt uzņēmumam Buonotourist, tika uzņēmumam uzliktas vienpusēji. Saistībā ar šo Komisija norāda, ka visos septiņos pārskata perioda gados koncesijas atjaunošana tika pieprasīta pēc Buonotourist iniciatīvas. |
| --- | --- |

(80)

Jebkurā gadījumā nešķiet, ka tās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kuru sniegšanu varēja lūgt uzņēmumam Buonotourist, tika uzņēmumam uzliktas vienpusēji. Saistībā ar šo Komisija norāda, ka visos septiņos pārskata perioda gados koncesijas atjaunošana tika pieprasīta pēc Buonotourist iniciatīvas.

| (81) | Buonotourist norādes par to, ka uzņēmumiem bija pienākums veikt pārvadājumus maršrutos atbilstīgi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, neraugoties uz to, ka reģions atkārtoti samazināja standartizmaksas, un ka pret uzņēmumiem tiktu sākta tiesvedība par sabiedrisko pakalpojumu pārtraukšanu, ja tie patiesi vairs neveiktu savu darbību, nebija pamatotas ar pierādījumiem, tādēļ tās nevar izmantot, lai pamatotu konstatējumu par to, ka šajā lietā sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tika uzliktas vienpusēji. |
| --- | --- |

(81)

Buonotourist norādes par to, ka uzņēmumiem bija pienākums veikt pārvadājumus maršrutos atbilstīgi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, neraugoties uz to, ka reģions atkārtoti samazināja standartizmaksas, un ka pret uzņēmumiem tiktu sākta tiesvedība par sabiedrisko pakalpojumu pārtraukšanu, ja tie patiesi vairs neveiktu savu darbību, nebija pamatotas ar pierādījumiem, tādēļ tās nevar izmantot, lai pamatotu konstatējumu par to, ka šajā lietā sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tika uzliktas vienpusēji.

ii)   Kompensācijas atbilstība kompensēšanas kopējai procedūrai

| (82) | Pat ja tiek parādīts, ka šajā lietā uzņēmumam Buonotourist tika vienpusēji uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas tomēr nav taisnība, kompensācijai par šādiem pakalpojumiem jāatbilst kompensēšanas kopējai procedūrai (IV iedaļa Regulā (EEK) Nr. 1191/69), lai tā tiktu atbrīvota no iepriekšējas paziņošanas atbilstīgi minētās regulas 17. panta 2. punktam. Komisija neuzskata, ka tā ir. |
| --- | --- |

(82)

Pat ja tiek parādīts, ka šajā lietā uzņēmumam Buonotourist tika vienpusēji uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas tomēr nav taisnība, kompensācijai par šādiem pakalpojumiem jāatbilst kompensēšanas kopējai procedūrai (IV iedaļa Regulā (EEK) Nr. 1191/69), lai tā tiktu atbrīvota no iepriekšējas paziņošanas atbilstīgi minētās regulas 17. panta 2. punktam. Komisija neuzskata, ka tā ir.

| (83) | Pirmkārt, Komisija norāda, ka Regulā (EEK) Nr. 1191/69 noteiktā kompensēšanas kopējā procedūra nosaka metodi tādas kompensācijas summas aprēķināšanai, kura tiek piešķirta saistībā ar finanšu slogu, kas rodas, uzliekot uzņēmumam sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. 1992. gada 1. jūlijā stājas spēkā Regulas (EEK) Nr. 1191/69 1. panta 5. punkta a) apakšpunktā noteiktā prasība, saskaņā ar kuru transporta uzņēmumiem, kuri ne tikai sniedz tādus pakalpojumus, uz ko attiecas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, bet veic arī citu veidu darbību, sabiedrisko pakalpojumu sniegšana jānodrošina, izveidojot atsevišķas uzņēmuma struktūrvienības, tā, ka: i) norēķinu kontiem, kas saistīti ar katru no šīm darbībām, jābūt atsevišķiem, un katrai no šīm darbībām jāizmanto aktīvu daļa saskaņā ar spēkā esošiem grāmatvedības uzskaites noteikumiem, un ii) izdevumi jāsabalansē ar pamatdarbības ieņēmumiem un valsts iestāžu maksājumiem, izslēdzot jebkādu iespēju līdzekļu pārnešanai no vai uz kontiem, kas saistīti ar citiem uzņēmuma darbības veidiem. |
| --- | --- |

(83)

Pirmkārt, Komisija norāda, ka Regulā (EEK) Nr. 1191/69 noteiktā kompensēšanas kopējā procedūra nosaka metodi tādas kompensācijas summas aprēķināšanai, kura tiek piešķirta saistībā ar finanšu slogu, kas rodas, uzliekot uzņēmumam sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. 1992. gada 1. jūlijā stājas spēkā Regulas (EEK) Nr. 1191/69 1. panta 5. punkta a) apakšpunktā noteiktā prasība, saskaņā ar kuru transporta uzņēmumiem, kuri ne tikai sniedz tādus pakalpojumus, uz ko attiecas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, bet veic arī citu veidu darbību, sabiedrisko pakalpojumu sniegšana jānodrošina, izveidojot atsevišķas uzņēmuma struktūrvienības, tā, ka: i) norēķinu kontiem, kas saistīti ar katru no šīm darbībām, jābūt atsevišķiem, un katrai no šīm darbībām jāizmanto aktīvu daļa saskaņā ar spēkā esošiem grāmatvedības uzskaites noteikumiem, un ii) izdevumi jāsabalansē ar pamatdarbības ieņēmumiem un valsts iestāžu maksājumiem, izslēdzot jebkādu iespēju līdzekļu pārnešanai no vai uz kontiem, kas saistīti ar citiem uzņēmuma darbības veidiem.

| (84) | Komisija norāda arī, ka atbilstīgi Tiesas spriedumam Antrop lietā saskaņā ar procedūru noteiktās prasības nav izpildītas, ja nav iespējams, pamatojoties uz ticamām grāmatvedības ziņām, noteikt starpību starp izmaksām, kas attiecināmas uz uzņēmuma darbības daļu teritorijā, par kuru ir piešķirta koncesija, un tai atbilstošajiem ieņēmumiem un līdz ar to nav iespējams aprēķināt no sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildes izrietošās papildizmaksas (18). |
| --- | --- |

(84)

Komisija norāda arī, ka atbilstīgi Tiesas spriedumam Antrop lietā saskaņā ar procedūru noteiktās prasības nav izpildītas, ja nav iespējams, pamatojoties uz ticamām grāmatvedības ziņām, noteikt starpību starp izmaksām, kas attiecināmas uz uzņēmuma darbības daļu teritorijā, par kuru ir piešķirta koncesija, un tai atbilstošajiem ieņēmumiem un līdz ar to nav iespējams aprēķināt no sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildes izrietošās papildizmaksas (18).

| (85) | Komisija uzskata, ka Buonotourist piešķirtā kompensācija neatbilst šīm prasībām. Buonotourist apstiprināja, ka tas veicis ne tikai darbību saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, bet arī izīrēšanas pakalpojumu darbību. Turklāt reģions uzskata, ka Buonotourist veica arī citas darbības saistībā ar starpreģionu un starpvalstu autobusu pakalpojumiem (skatīt 50.–52. apsvērumu). Tomēr ne Itālijas iestādes, ne Buonotourist neparādīja, ka šīs darbības tika uzskaitītas atsevišķi. To netieši apstiprina Buonotourist, apgalvojot, ka summās, kas norādītas E veidlapās, kuras katru gadu tika sūtītas reģionam, bija iekļauti arī ieņēmumi saistībā ar maršrutiem, uz kuriem neattiecas koncesija (skatīt 45. apsvērumu). |
| --- | --- |

(85)

Komisija uzskata, ka Buonotourist piešķirtā kompensācija neatbilst šīm prasībām. Buonotourist apstiprināja, ka tas veicis ne tikai darbību saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, bet arī izīrēšanas pakalpojumu darbību. Turklāt reģions uzskata, ka Buonotourist veica arī citas darbības saistībā ar starpreģionu un starpvalstu autobusu pakalpojumiem (skatīt 50.–52. apsvērumu). Tomēr ne Itālijas iestādes, ne Buonotourist neparādīja, ka šīs darbības tika uzskaitītas atsevišķi. To netieši apstiprina Buonotourist, apgalvojot, ka summās, kas norādītas E veidlapās, kuras katru gadu tika sūtītas reģionam, bija iekļauti arī ieņēmumi saistībā ar maršrutiem, uz kuriem neattiecas koncesija (skatīt 45. apsvērumu).

| (86) | Komisija uzskata, ka Buonotourist norāde par to, ka vairs nav spēkā juridiskās prasības turēt pilnā apmērā uzskaites un administratīvos dokumentus par pārskata periodu, nav būtiska, lai ex post pamatotu papildkompensāciju, piemērojot induktīvu pieeju. Jebkurā gadījumā, šāda prasība, kas izriet no valsts tiesību aktiem – pat ja tās pastāvēšana tiktu pierādīta, – nevar atcelt no Tiesas judikatūras vai Regulas (EEK) Nr. 1191/69 izrietošās saistības, kas ir jāizpilda, pirms transporta uzņēmumam tiek izmaksāta sabiedrisko pakalpojumu kompensācija. |
| --- | --- |

(86)

Komisija uzskata, ka Buonotourist norāde par to, ka vairs nav spēkā juridiskās prasības turēt pilnā apmērā uzskaites un administratīvos dokumentus par pārskata periodu, nav būtiska, lai ex post pamatotu papildkompensāciju, piemērojot induktīvu pieeju. Jebkurā gadījumā, šāda prasība, kas izriet no valsts tiesību aktiem – pat ja tās pastāvēšana tiktu pierādīta, – nevar atcelt no Tiesas judikatūras vai Regulas (EEK) Nr. 1191/69 izrietošās saistības, kas ir jāizpilda, pirms transporta uzņēmumam tiek izmaksāta sabiedrisko pakalpojumu kompensācija.

| (87) | Otrkārt, Komisija norāda, ka saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 13. pantu kompensācijas apmērs ir jānosaka iepriekš. Papildkompensācijas aprēķināšana, pamatojoties uz ex post novērtējumu, kā to nosaka Consiglio di Stato, ir pretrunā šim noteikumam, kā jau paskaidrots 62. un 63. apsvērumā. |
| --- | --- |

(87)

Otrkārt, Komisija norāda, ka saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 13. pantu kompensācijas apmērs ir jānosaka iepriekš. Papildkompensācijas aprēķināšana, pamatojoties uz ex post novērtējumu, kā to nosaka Consiglio di Stato, ir pretrunā šim noteikumam, kā jau paskaidrots 62. un 63. apsvērumā.

| (88) | Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka papildkompensācija, kura – pēc Consiglio di Stato uzskatiem – pienākas Buonotourist, nebija atbrīvota no obligātās iepriekšējās paziņošanas, kas noteikta Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(88)

Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka papildkompensācija, kura – pēc Consiglio di Stato uzskatiem – pienākas Buonotourist, nebija atbrīvota no obligātās iepriekšējās paziņošanas, kas noteikta Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktā.

6.3.   ATBALSTA SADERĪBA

| (89) | Tā kā nav ticis parādīts, ka pārskatāmais pasākums bija atbrīvots no Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktā noteiktās iepriekšējās paziņošanas, ir jāpārbauda maksājuma saderība ar iekšējo tirgu, jo, kā paskaidrots 6.1. iedaļā, maksājumus uzskata par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(89)

Tā kā nav ticis parādīts, ka pārskatāmais pasākums bija atbrīvots no Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktā noteiktās iepriekšējās paziņošanas, ir jāpārbauda maksājuma saderība ar iekšējo tirgu, jo, kā paskaidrots 6.1. iedaļā, maksājumus uzskata par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (90) | Līguma 93. panta noteikumi par valsts atbalsta saderību attiecas uz pārvadājumu un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību koordinēšanu pārvadājumu jomā, un tie ir lex specialis saistībā ar 107. panta 3. punktu, kā arī 106. panta 2. punktu, jo tajos ietverti īpaši noteikumi par valsts atbalsta saderību. Saskaņā ar Tiesas nolēmumu minētajā pantā “tiek atzīts, ka atbalsts pārvadājumiem ir saderīgs ar iekšējo tirgu tikai precīzi formulētos gadījumos, kuri neapdraud [Savienības] vispārējās intereses” (19). |
| --- | --- |

(90)

Līguma 93. panta noteikumi par valsts atbalsta saderību attiecas uz pārvadājumu un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību koordinēšanu pārvadājumu jomā, un tie ir lex specialis saistībā ar 107. panta 3. punktu, kā arī 106. panta 2. punktu, jo tajos ietverti īpaši noteikumi par valsts atbalsta saderību. Saskaņā ar Tiesas nolēmumu minētajā pantā “tiek atzīts, ka atbalsts pārvadājumiem ir saderīgs ar iekšējo tirgu tikai precīzi formulētos gadījumos, kuri neapdraud [Savienības] vispārējās intereses” (19).

| (91) | Regula (EK) Nr. 1370/2007 stājās spēkā 2009. gada 3. decembrī, un ar to tika atcelta Regula (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regula (EEK) Nr. 1107/70 (20). Regulu (EK) Nr. 1370/2007 piemēro kompensācijai par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus. |
| --- | --- |

(91)

Regula (EK) Nr. 1370/2007 stājās spēkā 2009. gada 3. decembrī, un ar to tika atcelta Regula (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regula (EEK) Nr. 1107/70 (20). Regulu (EK) Nr. 1370/2007 piemēro kompensācijai par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus.

| (92) | Komisija uzskata, ka nepaziņota pasākuma atbilstība būtu jāpārbauda saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007, jo šis tiesību akts bija spēkā šā lēmuma pieņemšanas laikā (21). Komisija norāda arī, ka papildkompensācija, kuru Consiglio di Stato piešķīra uzņēmumam Buonotourist, tika izmaksāta 2012. gada 21. decembrī, tātad datumā, kurā radās izmaksātā atbalsta sekas, Regula (EK) Nr. 1370/2007 jau bija spēkā ilgāk nekā trīs gadus (22). |
| --- | --- |

(92)

Komisija uzskata, ka nepaziņota pasākuma atbilstība būtu jāpārbauda saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007, jo šis tiesību akts bija spēkā šā lēmuma pieņemšanas laikā (21). Komisija norāda arī, ka papildkompensācija, kuru Consiglio di Stato piešķīra uzņēmumam Buonotourist, tika izmaksāta 2012. gada 21. decembrī, tātad datumā, kurā radās izmaksātā atbalsta sekas, Regula (EK) Nr. 1370/2007 jau bija spēkā ilgāk nekā trīs gadus (22).

| (93) | Regulas (EK) Nr. 1370/2007 9. panta 1. punktā ir noteikts, ka “sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, ko saskaņā ar šo regulu izmaksā par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanu vai par vispārējos noteikumos paredzēto tarifu saistību ievērošanu, ir saderīgas ar [iekšējo] tirgu. Tādas kompensācijas ir atbrīvotas no Līguma [108. panta 3. punktā] paredzētās iepriekšējas paziņošanas prasības”. |
| --- | --- |

(93)

Regulas (EK) Nr. 1370/2007 9. panta 1. punktā ir noteikts, ka “sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, ko saskaņā ar šo regulu izmaksā par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanu vai par vispārējos noteikumos paredzēto tarifu saistību ievērošanu, ir saderīgas ar [iekšējo] tirgu. Tādas kompensācijas ir atbrīvotas no Līguma [108. panta 3. punktā] paredzētās iepriekšējas paziņošanas prasības”.

| (94) | Turpmāk izklāstīto apsvērumu dēļ Komisija uzskata, ka paziņotā kompensācija neatbilst Regulai (EK) Nr. 1370/2007, tātad nevar uzskatīt, ka tā ir saderīga ar iekšējo tirgu, kā noteikts minētās regulas 9. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(94)

Turpmāk izklāstīto apsvērumu dēļ Komisija uzskata, ka paziņotā kompensācija neatbilst Regulai (EK) Nr. 1370/2007, tātad nevar uzskatīt, ka tā ir saderīga ar iekšējo tirgu, kā noteikts minētās regulas 9. panta 1. punktā.

| (95) | Pirmkārt, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 3. pantu, ja kompetentā iestāde nolemj izvēlētajam pakalpojumu sniedzējam par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi piešķirt ekskluzīvas tiesības un/vai kompensāciju, tā to dara saskaņā ar pakalpojumu valsts līgumu, ja vien sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību mērķis nav noteikt maksimāli pieļaujamos tarifus un šādas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tiek uzliktas, izmantojot pasākumu, kas bez diskriminācijas attiecas uz visiem viena tipa sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem kādā ģeogrāfiskā apgabalā (vispārēji noteikumi). |
| --- | --- |

(95)

Pirmkārt, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 3. pantu, ja kompetentā iestāde nolemj izvēlētajam pakalpojumu sniedzējam par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi piešķirt ekskluzīvas tiesības un/vai kompensāciju, tā to dara saskaņā ar pakalpojumu valsts līgumu, ja vien sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību mērķis nav noteikt maksimāli pieļaujamos tarifus un šādas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tiek uzliktas, izmantojot pasākumu, kas bez diskriminācijas attiecas uz visiem viena tipa sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem kādā ģeogrāfiskā apgabalā (vispārēji noteikumi).

| (96) | Komisija uzskata, ka šajā lietā nav sniegti pierādījumi par to, ka starp Buonotourist un reģionu būtu pastāvējusi līgumiska shēma vai būtu ieviesti vispārēji noteikumi, ar kuriem tiek noteikti maksimāli pieļaujamie tarifi visiem pasažieriem vai noteiktām pasažieru kategorijām. Komisija ir saņēmusi tikai viena koncesijas līguma paraugu, kas noslēgts 1972./1973. gadā un attiecas uz citu uzņēmumu, un no tā nevar iegūt ticamu informāciju par attiecībām starp Buonotourist un reģionu pārskata periodā (1996.–2002. gadā). Turklāt Komisija norāda, ka atbilstīgi 2. pantam Reģiona likumā Nr. 16/1983, ko par juridisko pamatu attiecībā uz pārskata periodu norādījis gan reģions, gan Buonotourist (skatīt 21. un 39. apsvērumu), sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzēju ieņēmumi izriet no reģiona noteikto minimālo pieļaujamo tarifu piemērošanas. Nav atsauces uz maksimāli pieļaujamajiem tarifiem. |
| --- | --- |

(96)

Komisija uzskata, ka šajā lietā nav sniegti pierādījumi par to, ka starp Buonotourist un reģionu būtu pastāvējusi līgumiska shēma vai būtu ieviesti vispārēji noteikumi, ar kuriem tiek noteikti maksimāli pieļaujamie tarifi visiem pasažieriem vai noteiktām pasažieru kategorijām. Komisija ir saņēmusi tikai viena koncesijas līguma paraugu, kas noslēgts 1972./1973. gadā un attiecas uz citu uzņēmumu, un no tā nevar iegūt ticamu informāciju par attiecībām starp Buonotourist un reģionu pārskata periodā (1996.–2002. gadā). Turklāt Komisija norāda, ka atbilstīgi 2. pantam Reģiona likumā Nr. 16/1983, ko par juridisko pamatu attiecībā uz pārskata periodu norādījis gan reģions, gan Buonotourist (skatīt 21. un 39. apsvērumu), sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzēju ieņēmumi izriet no reģiona noteikto minimālo pieļaujamo tarifu piemērošanas. Nav atsauces uz maksimāli pieļaujamajiem tarifiem.

| (97) | Tādēļ Komisija secina, ka nav nodrošināta atbilstība Regulas (EK) Nr. 1370/2007 3. pantam. |
| --- | --- |

(97)

Tādēļ Komisija secina, ka nav nodrošināta atbilstība Regulas (EK) Nr. 1370/2007 3. pantam.

| (98) | Otrkārt, Komisija norāda, ka neatkarīgi no tā, vai Buonotourist noslēdzis pakalpojumu valsts līgumu vai tam piemērotas tarifu saistības, izmantojot vispārējus noteikumus, nešķiet, ka būtu ievēroti visi Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. panta nosacījumi, saskaņā ar kuriem tiek noteikts pakalpojumu valsts līgumu un vispārējo noteikumu obligātais saturs. Piemēram, 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir noteikta prasība par to, ka parametri kompensācijas maksājumu aprēķināšanai jānosaka iepriekš objektīvi un pārredzami, lai novērstu pārmērīgu kompensēšanu, savukārt 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 4. panta 2. punktā ir noteikta kārtība izmaksu un ieņēmumu sadalei. Saistībā ar Komisijas veikto pārbaudi par otro nosacījumu Tiesas spriedumā Altmark lietā (6.1. iedaļa) ir paskaidrots, ka parametri, uz kuru pamata otrais eksperts aprēķināja iespējamo nepietiekamo kompensāciju, netika noteikti iepriekš, un attiecīgi nav nodrošināta atbilstība Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. pantam. |
| --- | --- |

(98)

Otrkārt, Komisija norāda, ka neatkarīgi no tā, vai Buonotourist noslēdzis pakalpojumu valsts līgumu vai tam piemērotas tarifu saistības, izmantojot vispārējus noteikumus, nešķiet, ka būtu ievēroti visi Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. panta nosacījumi, saskaņā ar kuriem tiek noteikts pakalpojumu valsts līgumu un vispārējo noteikumu obligātais saturs. Piemēram, 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir noteikta prasība par to, ka parametri kompensācijas maksājumu aprēķināšanai jānosaka iepriekš objektīvi un pārredzami, lai novērstu pārmērīgu kompensēšanu, savukārt 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 4. panta 2. punktā ir noteikta kārtība izmaksu un ieņēmumu sadalei. Saistībā ar Komisijas veikto pārbaudi par otro nosacījumu Tiesas spriedumā Altmark lietā (6.1. iedaļa) ir paskaidrots, ka parametri, uz kuru pamata otrais eksperts aprēķināja iespējamo nepietiekamo kompensāciju, netika noteikti iepriekš, un attiecīgi nav nodrošināta atbilstība Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. pantam.

| (99) | Treškārt, 6. panta 1. punktā ir noteikts, ka gadījumos ar tieši piešķirtiem pakalpojumu valsts līgumiem kompensācijai ir jāatbilst Regulas (EK) Nr. 1370/2007 noteikumiem un pielikumā ietvertajiem noteikumiem, lai nodrošinātu, ka kompensācija nav lielāka par summu, kas ir nepieciešama sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildei. Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikumā norādīts, ka kompensācija nevar būt lielāka par summu, kura ir vienāda ar finanšu summu, ko veido šādi elementi: izmaksas, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, no kurām atskaita biļešu ieņēmumus, mīnus jebkura pozitīva finansiāla ietekme, kas radusies tīklā, kurā sniedz pakalpojumus saskaņā ar attiecīgajām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, plus samērīga peļņa. Turklāt saskaņā ar minēto pielikumu izmaksas un ieņēmumi ir jāaprēķina saskaņā ar spēkā esošiem grāmatvedības un nodokļu noteikumiem. Turklāt pārredzamības apsvērumu dēļ konti ir jānošķir (5. punkts Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikumā). |
| --- | --- |

(99)

Treškārt, 6. panta 1. punktā ir noteikts, ka gadījumos ar tieši piešķirtiem pakalpojumu valsts līgumiem kompensācijai ir jāatbilst Regulas (EK) Nr. 1370/2007 noteikumiem un pielikumā ietvertajiem noteikumiem, lai nodrošinātu, ka kompensācija nav lielāka par summu, kas ir nepieciešama sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildei. Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikumā norādīts, ka kompensācija nevar būt lielāka par summu, kura ir vienāda ar finanšu summu, ko veido šādi elementi: izmaksas, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, no kurām atskaita biļešu ieņēmumus, mīnus jebkura pozitīva finansiāla ietekme, kas radusies tīklā, kurā sniedz pakalpojumus saskaņā ar attiecīgajām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, plus samērīga peļņa. Turklāt saskaņā ar minēto pielikumu izmaksas un ieņēmumi ir jāaprēķina saskaņā ar spēkā esošiem grāmatvedības un nodokļu noteikumiem. Turklāt pārredzamības apsvērumu dēļ konti ir jānošķir (5. punkts Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikumā).

| (100) | Kā norādīts 85. apsvērumā, Buonotourist atbilstīgi nenošķīra uzskaiti. Tādējādi nav iespējams parādīt, ka neatkarīgi no galīgās summas piešķirtā kompensācija nevar būt lielāka par summu, kas atbilst neto finanšu ietekmei, kura ir vienāda ar kopējo ietekmi – pozitīvu vai negatīvu –, kāda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ievērošanai ir uz sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja ieņēmumiem un izmaksām (pielikuma 2. punkts). |
| --- | --- |

(100)

Kā norādīts 85. apsvērumā, Buonotourist atbilstīgi nenošķīra uzskaiti. Tādējādi nav iespējams parādīt, ka neatkarīgi no galīgās summas piešķirtā kompensācija nevar būt lielāka par summu, kas atbilst neto finanšu ietekmei, kura ir vienāda ar kopējo ietekmi – pozitīvu vai negatīvu –, kāda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ievērošanai ir uz sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja ieņēmumiem un izmaksām (pielikuma 2. punkts).

| (101) | Turklāt, tā kā kompensācijas parametri netika noteikti iepriekš, ikviena izmaksu sadale jāveic ex post, pamatojoties uz brīvi izvēlētiem pieņēmumiem, kā tas tika darīts, izmantojot induktīvo metodi. |
| --- | --- |

(101)

Turklāt, tā kā kompensācijas parametri netika noteikti iepriekš, ikviena izmaksu sadale jāveic ex post, pamatojoties uz brīvi izvēlētiem pieņēmumiem, kā tas tika darīts, izmantojot induktīvo metodi.

| (102) | Attiecīgi Komisija uzskata, ka Consiglio di Stato pieprasītā papildkompensācija netika izmaksāta atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1370/2007, tādēļ nepaziņotais pasākums nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(102)

Attiecīgi Komisija uzskata, ka Consiglio di Stato pieprasītā papildkompensācija netika izmaksāta atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1370/2007, tādēļ nepaziņotais pasākums nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

6.4.   CONSIGLIO DI STATO PIEŠĶIRTĀ KOMPENSĀCIJA NAV KAITĒJUMS

| (103) | Lēmumā sākt procedūru Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par to, vai Consiglio di Stato spriedums attiecas uz kompensāciju par kaitējumu saistībā ar iespējamu tiesību akta pārkāpumu vai arī sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, pamatojoties uz spēkā esošajām Padomes regulām. Ne Itālijas iestādes, ne Buonotourist savos apsvērumos nepieminēja šo jautājumu. |
| --- | --- |

(103)

Lēmumā sākt procedūru Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par to, vai Consiglio di Stato spriedums attiecas uz kompensāciju par kaitējumu saistībā ar iespējamu tiesību akta pārkāpumu vai arī sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, pamatojoties uz spēkā esošajām Padomes regulām. Ne Itālijas iestādes, ne Buonotourist savos apsvērumos nepieminēja šo jautājumu.

| (104) | Saistībā ar šo Komisija norāda, ka noteiktos apstākļos kompensācija par kaitējumu, ko izraisa valsts iestāžu nelikumīgas vai citādas darbības (23), nenozīmē, ka tiek piešķirta priekšrocība, tādēļ to neuzskata par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē (24). Kompensācijai par kaitējumu un valsts atbalstam ir atšķirīgi mērķi, jo pirmajā gadījumā mērķis ir atjaunot stāvokli, kādā kaitējuma cietējs bija pirms kaitējuma nodarīšanas, it kā kaitējuma nebūtu bijis (restitutio in integrum). Saistībā ar šo Komisija arī norāda, ka kompensācija par kaitējumu ir ārpus valsts atbalsta noteikumiem un tās pamatā ir vispārējie kompensēšanas noteikumi (25). Visbeidzot, Komisija atgādina, ka Tiesa savā spriedumā Lucchini lietā atzina, ka valsts tiesa nedrīkst piemērot valsts tiesību aktus, ja šāda tiesību akta piemērošanas radītā ietekme nozīmētu graut “Kopienu tiesību piemērošanu, kā rezultātā nebūtu iespējams atgūt valsts atbalstu, kas piešķirts, pārkāpjot Kopienu tiesības” (26). Šāda paziņojuma pamatā ir princips, ka valsts tiesību aktu nevar piemērot, ja tādējādi tiktu grauta Savienības tiesību akta atbilstīga piemērošana (27). |
| --- | --- |

(104)

Saistībā ar šo Komisija norāda, ka noteiktos apstākļos kompensācija par kaitējumu, ko izraisa valsts iestāžu nelikumīgas vai citādas darbības (23), nenozīmē, ka tiek piešķirta priekšrocība, tādēļ to neuzskata par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē (24). Kompensācijai par kaitējumu un valsts atbalstam ir atšķirīgi mērķi, jo pirmajā gadījumā mērķis ir atjaunot stāvokli, kādā kaitējuma cietējs bija pirms kaitējuma nodarīšanas, it kā kaitējuma nebūtu bijis (restitutio in integrum). Saistībā ar šo Komisija arī norāda, ka kompensācija par kaitējumu ir ārpus valsts atbalsta noteikumiem un tās pamatā ir vispārējie kompensēšanas noteikumi (25). Visbeidzot, Komisija atgādina, ka Tiesa savā spriedumā Lucchini lietā atzina, ka valsts tiesa nedrīkst piemērot valsts tiesību aktus, ja šāda tiesību akta piemērošanas radītā ietekme nozīmētu graut “Kopienu tiesību piemērošanu, kā rezultātā nebūtu iespējams atgūt valsts atbalstu, kas piešķirts, pārkāpjot Kopienu tiesības” (26). Šāda paziņojuma pamatā ir princips, ka valsts tiesību aktu nevar piemērot, ja tādējādi tiktu grauta Savienības tiesību akta atbilstīga piemērošana (27).

| (105) | Saistībā ar papildkompensāciju, kuru Consiglio di Stato piešķīra Buonotourist, Komisija norāda, ka, kaut gan Consiglio di Stato sprieduma rezolutīvajā daļā nav minēta Regula (EEK) Nr. 1191/69, spriedums attiecas uz Buonotourist tiesībām saņemt summu kā kompensāciju atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 1191/69 6., 10. un 11. pantam, kas jānosaka valsts pārvaldes iestādēm, pamatojoties uz ticamiem datiem. Tas varētu norādīt, ka atbilstoši Consiglio di Stato viedoklim Buonotourist tiesības uz papildkompensāciju izriet nevis no vispārējā noteikuma par kompensāciju saistībā ar kaitējumu, ko izraisa valsts iestāžu nelikumīgas vai citādas darbības, bet no Regulas (EEK) Nr. 1191/69. |
| --- | --- |

(105)

Saistībā ar papildkompensāciju, kuru Consiglio di Stato piešķīra Buonotourist, Komisija norāda, ka, kaut gan Consiglio di Stato sprieduma rezolutīvajā daļā nav minēta Regula (EEK) Nr. 1191/69, spriedums attiecas uz Buonotourist tiesībām saņemt summu kā kompensāciju atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 1191/69 6., 10. un 11. pantam, kas jānosaka valsts pārvaldes iestādēm, pamatojoties uz ticamiem datiem. Tas varētu norādīt, ka atbilstoši Consiglio di Stato viedoklim Buonotourist tiesības uz papildkompensāciju izriet nevis no vispārējā noteikuma par kompensāciju saistībā ar kaitējumu, ko izraisa valsts iestāžu nelikumīgas vai citādas darbības, bet no Regulas (EEK) Nr. 1191/69.

| (106) | Katrā ziņā Komisija uzskata, ka kompensācija par kaitējumu, kas piešķirta Buonotourist par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kuras uzņēmumam, iespējams, nelikumīgi un vienpusēji uzlikušas Itālijas iestādes, un ko aprēķina, pamatojoties uz Regulā (EEK) Nr. 1191/69 noteikto kompensēšanas kopējo procedūru, nozīmētu Līguma 107. un 108. panta pārkāpumu. Tas ir tāpēc, ka, piešķirot kompensāciju, rezultāts būtu tāds pats kā tad, ja Buonotourist tiktu piešķirta sabiedrisko pakalpojumu kompensācija par pārskata periodu, neraugoties uz to, ka koncesijas nosacījumos par attiecīgajiem pakalpojumiem nedz bija paredzēts atbrīvojums no iepriekšējas paziņošanas, nedz nodrošināta atbilstība būtiskajām Regulas (EEK) Nr. 1191/69 vai Regulas (EK) Nr. 1370/2007 prasībām, kā norādīts iepriekš. Tādējādi kompensācijas pieejamība faktiski ļautu apiet Savienības tiesību aktu noteikumus un nosacījumus par valsts atbalstu, saskaņā ar kuriem kompetentās iestādes, kad tās uzliek sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības vai slēdz līgumus par šādām saistībām, kompensē sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem izmaksas, kas tiem radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Ja kompensācija par kaitējumu ir vienāda ar atbalsta summu, kādu plāno piešķirt, tad tas patiesi nozīmē, ka netieši tiek piešķirts nelikumīgs un ar iekšējo tirgu nesaderīgs valsts atbalsts (28). Saskaņā ar šādu pieeju Vispārējā tiesa uzskata, ka kompensācijas klauzulas par valsts atbalsta atgūšanu ir valsts atbalsts (29). |
| --- | --- |

(106)

Katrā ziņā Komisija uzskata, ka kompensācija par kaitējumu, kas piešķirta Buonotourist par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kuras uzņēmumam, iespējams, nelikumīgi un vienpusēji uzlikušas Itālijas iestādes, un ko aprēķina, pamatojoties uz Regulā (EEK) Nr. 1191/69 noteikto kompensēšanas kopējo procedūru, nozīmētu Līguma 107. un 108. panta pārkāpumu. Tas ir tāpēc, ka, piešķirot kompensāciju, rezultāts būtu tāds pats kā tad, ja Buonotourist tiktu piešķirta sabiedrisko pakalpojumu kompensācija par pārskata periodu, neraugoties uz to, ka koncesijas nosacījumos par attiecīgajiem pakalpojumiem nedz bija paredzēts atbrīvojums no iepriekšējas paziņošanas, nedz nodrošināta atbilstība būtiskajām Regulas (EEK) Nr. 1191/69 vai Regulas (EK) Nr. 1370/2007 prasībām, kā norādīts iepriekš. Tādējādi kompensācijas pieejamība faktiski ļautu apiet Savienības tiesību aktu noteikumus un nosacījumus par valsts atbalstu, saskaņā ar kuriem kompetentās iestādes, kad tās uzliek sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības vai slēdz līgumus par šādām saistībām, kompensē sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem izmaksas, kas tiem radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Ja kompensācija par kaitējumu ir vienāda ar atbalsta summu, kādu plāno piešķirt, tad tas patiesi nozīmē, ka netieši tiek piešķirts nelikumīgs un ar iekšējo tirgu nesaderīgs valsts atbalsts (28). Saskaņā ar šādu pieeju Vispārējā tiesa uzskata, ka kompensācijas klauzulas par valsts atbalsta atgūšanu ir valsts atbalsts (29).

| (107) | Katrā ziņā 1972. gadā noslēgtā koncesijas līguma paraugā, saskaņā ar kuru var uzskatīt, ka Buonotourist sniedzis attiecīgos pārvadājumu pakalpojumus, nebija paredzēts veikt finanšu kompensācijas maksājumu. Buonotourist piekrita sniegt pakalpojumus atbilstīgi koncesijas nosacījumiem, pašam uzņemoties risku. Šādu secinājumu apstiprina arī Reģiona likuma Nr. 16/1983 2. pants, saskaņā ar kuru ikvieni zaudējumi vai iztrūkums, ko nesedz publiskās iemaksas, jāsedz pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(107)

Katrā ziņā 1972. gadā noslēgtā koncesijas līguma paraugā, saskaņā ar kuru var uzskatīt, ka Buonotourist sniedzis attiecīgos pārvadājumu pakalpojumus, nebija paredzēts veikt finanšu kompensācijas maksājumu. Buonotourist piekrita sniegt pakalpojumus atbilstīgi koncesijas nosacījumiem, pašam uzņemoties risku. Šādu secinājumu apstiprina arī Reģiona likuma Nr. 16/1983 2. pants, saskaņā ar kuru ikvieni zaudējumi vai iztrūkums, ko nesedz publiskās iemaksas, jāsedz pakalpojumu sniedzējiem.

| (108) | Attiecīgi Komisija neuzskata, ka Consiglio di Stato spriedums nozīmē piešķirt Buonotourist kompensāciju par kaitējumu, ko uzņēmumam izraisa valsts iestāžu nelikumīgas vai citādas darbības, bet uzskata to par nelikumīga un nesaderīga valsts atbalsta piešķiršanu, kas ir aizliegts ar Līguma 107. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(108)

Attiecīgi Komisija neuzskata, ka Consiglio di Stato spriedums nozīmē piešķirt Buonotourist kompensāciju par kaitējumu, ko uzņēmumam izraisa valsts iestāžu nelikumīgas vai citādas darbības, bet uzskata to par nelikumīga un nesaderīga valsts atbalsta piešķiršanu, kas ir aizliegts ar Līguma 107. panta 1. punktu.

| (109) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka nepaziņotais pasākums ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē un tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(109)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka nepaziņotais pasākums ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē un tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

7.   ATBALSTA ATGŪŠANA

| (110) | Saskaņā ar Līgumu un Tiesas iedibināto judikatūru Komisijai ir tiesības pieņemt lēmumu par to, ka attiecīgajai dalībvalstij jāatceļ vai jāmaina atbalsts (30), ja Komisija konstatē, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Tiesa arī konsekventi norādījusi, ka valsts pienākums atcelt atbalstu, kuru Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir noteikts tādēļ, lai atjaunotu iepriekš pastāvējušo situāciju (31). Saistībā ar šo Tiesa ir noteikusi, ka mērķis ir sasniegts, kad saņēmējs atmaksājis tam piešķirtās nelikumīgā atbalsta summas, tādējādi atsakoties no priekšrocībām, kādas tam bijušas salīdzinājumā ar konkurentiem tirgū, un tiek atjaunota situācija, kāda bija pirms atbalsta maksājuma (32). |
| --- | --- |

(110)

Saskaņā ar Līgumu un Tiesas iedibināto judikatūru Komisijai ir tiesības pieņemt lēmumu par to, ka attiecīgajai dalībvalstij jāatceļ vai jāmaina atbalsts (30), ja Komisija konstatē, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Tiesa arī konsekventi norādījusi, ka valsts pienākums atcelt atbalstu, kuru Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir noteikts tādēļ, lai atjaunotu iepriekš pastāvējušo situāciju (31). Saistībā ar šo Tiesa ir noteikusi, ka mērķis ir sasniegts, kad saņēmējs atmaksājis tam piešķirtās nelikumīgā atbalsta summas, tādējādi atsakoties no priekšrocībām, kādas tam bijušas salīdzinājumā ar konkurentiem tirgū, un tiek atjaunota situācija, kāda bija pirms atbalsta maksājuma (32).

| (111) | Atbilstoši minētajai judikatūrai Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (33) 14. pantā paredzēts, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”. |
| --- | --- |

(111)

Atbilstoši minētajai judikatūrai Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (33) 14. pantā paredzēts, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”.

| (112) | Tādēļ Itālijai ir jāatgūst šajā lēmumā norādītais valsts atbalsts tādā apmērā, kādā tas jau ir izmaksāts Buonotourist. Atbalsta summai jāpieskaita procenti par atgūstamo summu, kas aprēķināti, sākot no dienas, kad nelikumīgais atbalsts nodots Buonotourist rīcībā (t. i., no 2012. gada 21. decembra) līdz atgūšanas dienai (34) atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (35) V nodaļai. |
| --- | --- |

(112)

Tādēļ Itālijai ir jāatgūst šajā lēmumā norādītais valsts atbalsts tādā apmērā, kādā tas jau ir izmaksāts Buonotourist. Atbalsta summai jāpieskaita procenti par atgūstamo summu, kas aprēķināti, sākot no dienas, kad nelikumīgais atbalsts nodots Buonotourist rīcībā (t. i., no 2012. gada 21. decembra) līdz atgūšanas dienai (34) atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (35) V nodaļai.

| (113) | Attiecīgi Komisija |
| --- | --- |

(113)

Attiecīgi Komisija

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts EUR 1 1 11  572 apmērā, kuru Itālijas Republika nelikumīgi piešķīrusi Buonotourist, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

2. pants

1.   Itālijas Republika atgūst no saņēmēja 1. pantā minēto atbalstu.

2.   Atgūstamās summas ietver procentus par laiku no 2012. gada 21. decembra līdz summu faktiskajai atgūšanai.

3.   Procentus aprēķina kā saliktus procentus atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļai un Komisijas Regulai (EK) Nr. 271/2008 (36), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 794/2004.

4.   Itālijas Republika atceļ visus neveiktos maksājumus saistībā ar 1. pantā minēto atbalstu, sākot no šā lēmuma spēkā stāšanas dienas.

3. pants

1.   Šā lēmuma 1. pantā minēto atbalstu atgūst nekavējoties un efektīvi.

2.   Itālijas Republika nodrošina, ka šis lēmums tiek īstenots četru mēnešu laikā pēc tā paziņošanas dienas.

4. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Itālijas Republika iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | kopējā summa (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no saņēmēja; |
| --- | --- |

a)

kopējā summa (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no saņēmēja;

| b) | sīki izstrādāts apraksts par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem, lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam; |
| --- | --- |

b)

sīki izstrādāts apraksts par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem, lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam;

| c) | dokumenti, kuri apliecina, ka saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

c)

dokumenti, kuri apliecina, ka saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

2.   Itālijas Republika periodiski ziņo Komisijai par to, kā virzās valsts veiktie pasākumi šā lēmuma īstenošanai, līdz 1. pantā minētais atbalsts tiek atgūts pilnībā. Pēc Komisijas pieprasījuma Itālija nekavējoties sniedz informāciju par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem, lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam. Itālija arī sniedz sīki izstrādātu informāciju par atbalstu un procentiem par atgūstamajām summām, kas jau ir atgūti no saņēmēja.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2015. gada 19. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  Komisijas 2014. gada 20. februāra lēmums par valsts atbalstu SA.35843 (2012/NN) – Itālija – Kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu saistībām uzņēmumam Buonotourist (OV C 156, 23.5.2014., 51. lpp.).

1

Buonotourist

(2)  Komisija atgādina, ka atbilstīgi 15. pantam Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.), uz Komisijas tiesībām atgūt atbalstu attiecas desmit gadu noilguma periods, kas sākas dienā, kad nelikumīgais atbalsts piešķirts saņēmējam vai nu kā individuāls atbalsts, vai arī kā atbalsts saskaņā ar atbalsta shēmu. Visas darbības attiecībā uz nelikumīgu atbalstu, kuras veic Komisija vai dalībvalsts pēc Komisijas lūguma, pārtrauc noilguma periodu.

2

(3)  Padomes 1969. gada 26. jūnija Regula (EEK) Nr. 1191/69 par dalībvalstu darbību sakarā ar saistībām, kuras parasti uzskata par sabiedriskajiem pakalpojumiem, dzelzceļa pārvadājumu, autopārvadājumu un iekšējo ūdensceļu pārvadājumu nozarē (OV L 156, 28.6.1969., 1. lpp.).

3

(4)  Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 4. panta 1. punktu “[t]ransporta uzņēmumi iesniedz dalībvalstu kompetentās iestādēs pieteikumus par jebkuras sabiedrisko pakalpojumu saistības pilnīgu vai daļēju izbeigšanu, ja šāda saistība tiem izraisa ekonomiskus zaudējumus”. Saskaņā ar 6. panta 3. punktu “[v]iena gada laikā no pieteikuma iesniegšanas dienas dalībvalstu kompetentas iestādes pieņem lēmumus attiecībā uz saistībām veikt darbību vai veikt pārvadājumus, un sešu mēnešu laikā attiecībā uz saistībām ievērot likmes. Tiesības uz kompensāciju rodas kompetentās iestādes lēmuma pieņemšanas dienā (..)”.

4

(5)  Tādējādi Buonotourist sākotnēji pieprasītā kompensācijas summa EUR 5 5 67  582,57 apmērā tika aizstāta ar šo summu.

5

Buonotourist

(6)  Legge Regionale 25 gennaio 1983, n. 16 Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori (reģionālie pasākumi vietējiem pasažieru pārvadājumu pakalpojumiem; skatīt vietnē http://jtest.ittig.cnr.it:8080/cocoon/regioneCampania/xhtml?css=4&doc=/db/nir/RegioneCampania/1983/urn_nir_regione.campania_legge_1983-01-25n16&datafine=19830205).

6

Legge Regionale 25 gennaio 1983, n. 16 Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori

(7)  Nevis starpību starp sagaidāmā nosacīto transporta vienību skaita reizinājumu ar vai nu visizdevīgāko pastāvošo likmi, uz kuru lietotāji varētu pretendēt, ja attiecīgā saistība nepastāvētu, vai, ja šāda likme nepastāv, tad likmi, kuru uzņēmums piemērotu, ja darbotos uz komerciāliem pamatiem un ņemtu vērā kā izmaksas attiecīgai darbībai, tā arī pārvadājumu tirgus stāvokli.

7

(8)  Nevis faktiskā transporta mērvienību skaita un aplūkojamam laikposmam noteiktās likmes reizinājumu.

8

(9)  Nevis izmaksas, ko uzņēmums veiktu, ja piemērotu vai nu vislabvēlīgāko pastāvošo likmi, vai tādu likmi, kādu šis uzņēmums būtu piemērojis, ja darbotos uz komerciāliem pamatiem.

9

(10)  Nevis izmaksas, ko uzņēmums faktiski veic, piemērojot obligāto likmi.

10

(11)  Spriedums lietā C-280/00 Altmark Trans un Regierungspräsidium Magdeburg, 2003, EU:C:2003:415.

11

Altmark Trans

Regierungspräsidium Magdeburg

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.).

12

(13)  Modelli E ir dokumenti, kuru pamatā ir uzņēmuma finanšu pārskati un nepieciešamā informācija publiskās iemakas ikgadējam aprēķinam.

13

Modelli E

(14)  Spriedums lietā C-527/12 Komisija/Vācija, EU:C:2014/2193, 56. punkts un norādītā judikatūra. Skatīt arī spriedumu lietā C-119/05 Lucchini, EU:C:2007:434, 59. punkts, kas minēts 94. apsvērumā.

14

Lucchini

(15)  Spriedums lietā C-280/00 Altmark Trans un Regierungspräsidium Magdeburg, 2003, EU:C:2003:415, 87. un 88. punkts.

15

Altmark Trans

Regierungspräsidium Magdeburg

(16)  Spriedums lietā C-172/03 Heiser, EU:C:2005:130, 55. punkts.

16

Heiser

(17)  Spriedums lietā T-157/01 Danske Busvognmænd, 2004, EU:T:2004:76, 77.–79. punkts.

17

Danske Busvognmænd

(18)  Spriedums lietā C-504/07 Associação Nacional de Transportadores Rodoviários de Pesados de Passageiros (Antrop) u. c./Conselho de Ministros, Companhia Carris de Ferro de Lisboa SA (Carris) un Sociedade de Transportes Colectivos do Porto SA (STCP), 2009, EU:C:2009:290.

18

Associação Nacional de Transportadores Rodoviários de Pesados de Passageiros (Antrop) u. c./Conselho de Ministros, Companhia Carris de Ferro de Lisboa SA (Carris)

Sociedade de Transportes Colectivos do Porto SA (STCP)

(19)  Spriedums lietā C-156/77, Eiropas Kopienu Komisija pret Beļģijas Karalisti, 1978 EU:C:1978:180, 10. punkts.

19

(20)  Padomes 1970. gada 4. jūnija Regula (EEK) Nr. 1107/70 par atbalsta piešķiršanu pārvadājumiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem (OV L 130, 15.6.1970., 1. lpp.).

20

(21)  Saistībā ar šo Komisija atsaucas uz 307.–313. apsvērumu Komisijas 2010. gada 24. februāra Lēmumā 2011/3/ES par sabiedriskā transporta pakalpojumu līgumiem starp Dānijas Transporta ministriju un Danske Statsbaner (lieta C 41/08 (ex NN 35/08)) (OV L 7, 11.1.2011., 1. lpp.). Minētais lēmums tika atcelts ar Vispārējās tiesas nolēmumu lietā T-92/11 Jørgen Andersen/Eiropas Komisija, 2013, EU:T:2013:143, un Tiesa patlaban skata apelāciju pret šo spriedumu (lieta C-303/13 P). Apelācijas iznākums nav būtisks šīs lietas iznākumam, jo Vispārējā tiesa savā spriedumā, pret kuru celta apelācija, apstiprinājusi, ka datums, kurā notiek atbalsta izmaksa, nosaka piemērojamo tiesību aktu kopumu. Šajā lietā atbalsts tika izmaksāts 2012. gada 21. decembrī, tātad valsts atbalsta saderības novērtēšanai būtu jāpiemēro noteikumi, principi un kritēriji, kuri ir spēkā Komisijas lēmuma pieņemšanas dienā (skatīt minētā sprieduma 39. punktu).

21

Danske Statsbaner

Jørgen Andersen

(22)  Spriedums lietā C-334/07 P Komisija/Freistaat Sachsen, 2008, EU:C:2008:709, 50.–53. punkts, un spriedums lietā T-3/09 Itālija/Komisija, 2011, EU:T:2011:27, 60. punkts.

22

Freistaat Sachsen

(23)  Piemēram, delikts vai netaisna iedzīvošanās.

23

(24)  Spriedums apvienotajās lietās 106–120/87 Asteris un citi/Grieķija un EEK, 1988, EU:C:1988:457.

24

Asteris

(25)  Skatīt Komisijas 2004. gada 16. jūnija lēmumu par Nīderlandes atbalstu Akzo-Nobel, lai samazinātu hlora pārvadājumus (lieta N 304/2003), kopsavilkuma paziņojums izdevumā OV C 81, 2.4.2005., 4. lpp. Skatīt arī Komisijas 2006. gada 20. decembra lēmumu par Nīderlandes atbalstu automobiļu demontāžas uzņēmuma Steenbergen pārcelšanu (lieta N 575/2005), kopsavilkuma paziņojums izdevumā OV C 80, 13.4.2007., 1. lpp.

25

Akzo-Nobel

Steenbergen

(26)  Spriedums lietā C-119/05 Lucchini, EU:C:2007:434, 59. punkts.

26

Lucchini

(27)  Turpat, 61. punkts.

27

(28)  28. aprīļa secinājumi apvienotajās lietās C-346/03 un C-529/03 Atzori, EU:C:2005:256, 198. punkts.

28

Atzori

(29)  Spriedums lietā T-384/08 Elliniki Nafpigokataskevastiki AE Chartofylakeiou/Komisija, EU:T:2011:650, un spriedums lietā T-565/08 Corsica Ferries/Komisija, EU:T:2012:415, 23., 114. un 120.–131. punkts. Pēc analoģijas skatīt arī spriedumu lietā C-111/10 Komisija/Padome, EU:C:2013:785, 44. punkts.

29

Elliniki Nafpigokataskevastiki AE Chartofylakeiou

Corsica Ferries

(30)  Spriedums lietā C-70/72 Komisija/Vācija (Recueil 1973, 813, 13. punkts).

30

Recueil

(31)  Spriedums apvienotajās lietās C-278/92, C-279/92 un C-280/92 Spānija/Komisija (Recueil 1994, I-4103. lpp., 75. punkts).

31

Recueil

(32)  Spriedums lietā C-75/97 Beļģija/Komisija (Recueil 1999, I-3671. lpp., 64. un 65. punkts).

32

Recueil

(33)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

33

(34)  Skatīt Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 2. punktu.

34

(35)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

35

(36)  Komisijas 2008. gada 30. janvāra Regula (EK) Nr. 271/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 82, 25.3.2008., 1. lpp.).

36

---