# Službeni list C 160/13.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 160 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 58.13. svibnja 2015. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 160

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 58.13. svibnja 2015.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | IV.   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | 28. zasjedanje održano je u Strasbourgu (Francuska) od 1. do 3. prosinca 2014. godine |
| 2015/C 160/01 | Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica Afričke, karipske i pacifičke skupine država s jedne strane te Europske unije i njezinih država članica s druge strane — Zapisnik sa sjednice od ponedjeljka, 1. prosinca 2014. godine | 1 |
| 2015/C 160/02 | Zajednička parlamentarna skupština sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država s jedne strane te Europske unije i njezinih država članica s druge strane — Zapisnik sa sjednice od utorka, 2. prosinca 2014. godine | 5 |
| 2015/C 160/03 | Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, te Europske unije i njezinih država članica, s druge strane — Zapisnik sa sjednice održane u srijedu 3. prosinca 2014. godine | 9 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

28. zasjedanje održano je u Strasbourgu (Francuska) od 1. do 3. prosinca 2014. godine

2015/C 160/01

Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica Afričke, karipske i pacifičke skupine država s jedne strane te Europske unije i njezinih država članica s druge strane — Zapisnik sa sjednice od ponedjeljka, 1. prosinca 2014. godine

1

2015/C 160/02

Zajednička parlamentarna skupština sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država s jedne strane te Europske unije i njezinih država članica s druge strane — Zapisnik sa sjednice od utorka, 2. prosinca 2014. godine

5

2015/C 160/03

Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, te Europske unije i njezinih država članica, s druge strane — Zapisnik sa sjednice održane u srijedu 3. prosinca 2014. godine

9

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Navedeni se postupak temelji na pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

KRATICE ZA NAZIVE ODBORA

| AFET | Odbor za vanjske poslove |
| --- | --- |
| DEVE | Odbor za razvoj |
| INTA | Odbor za međunarodnu trgovinu |
| BUDG | Odbor za proračune |
| CONT | Odbor za proračunski nadzor |
| ECON | Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku |
| EMPL | Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja |
| ENVI | Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane |
| ITRE | Odbor za industriju, istraživanje i energetiku |
| IMCO | Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača |
| TRAN | Odbor za promet i turizam |
| REGI | Odbor za regionalni razvoj |
| AGRI | Odbor za poljoprivredu i ruralni razvoj |
| PECH | Odbor za ribarstvo |
| CULT | Odbor za kulturu i obrazovanje |
| JURI | Odbor za pravna pitanja |
| LIBE | Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove |
| AFCO | Odbor za ustavna pitanja |
| FEMM | Odbor za prava žena i jednakost spolova |
| PETI | Odbor za predstavke |
| DROI | Pododbor za ljudska prava |
| SEDE | Pododbor za sigurnost i obranu |

AFET

Odbor za vanjske poslove

DEVE

Odbor za razvoj

INTA

Odbor za međunarodnu trgovinu

BUDG

Odbor za proračune

CONT

Odbor za proračunski nadzor

ECON

Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku

EMPL

Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja

ENVI

Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane

ITRE

Odbor za industriju, istraživanje i energetiku

IMCO

Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača

TRAN

Odbor za promet i turizam

REGI

Odbor za regionalni razvoj

AGRI

Odbor za poljoprivredu i ruralni razvoj

PECH

Odbor za ribarstvo

CULT

Odbor za kulturu i obrazovanje

JURI

Odbor za pravna pitanja

LIBE

Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove

AFCO

Odbor za ustavna pitanja

FEMM

Odbor za prava žena i jednakost spolova

PETI

Odbor za predstavke

DROI

Pododbor za ljudska prava

SEDE

Pododbor za sigurnost i obranu

KRATICE ZA NAZIVE KLUBOVA ZASTUPNIKA

| PPE | Klub zastupnika Europske pučke stranke (kršćanski demokrati) |
| --- | --- |
| S&D | Klub zastupnika Progresivnog saveza socijalista i demokrata u Europskom parlamentu |
| ECR | Klub zastupnika Europskih konzervativaca i reformista |
| ALDE | Klub zastupnika Saveza liberala i demokrata za Europu |
| GUE/NGL | Konfederalni klub zastupnika Ujedinjene europske ljevice/Nordijske zelene ljevice |
| Verts/ALE | Klub zastupnika Zelenih/Europskog slobodnog saveza |
| EFDD | Klub zastupnika Europe slobode i direktne demokracije |
| NI | nezavisni zastupnici |

PPE

Klub zastupnika Europske pučke stranke (kršćanski demokrati)

S&D

Klub zastupnika Progresivnog saveza socijalista i demokrata u Europskom parlamentu

ECR

Klub zastupnika Europskih konzervativaca i reformista

ALDE

Klub zastupnika Saveza liberala i demokrata za Europu

GUE/NGL

Konfederalni klub zastupnika Ujedinjene europske ljevice/Nordijske zelene ljevice

Verts/ALE

Klub zastupnika Zelenih/Europskog slobodnog saveza

EFDD

Klub zastupnika Europe slobode i direktne demokracije

NI

nezavisni zastupnici

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

28. zasjedanje održano je u Strasbourgu (Francuska) od 1. do 3. prosinca 2014. godine

| 13.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 160/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 160/1

---

ZAJEDNIČKA PARLAMENTARNA SKUPŠTINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU IZMEĐU ČLANICA AFRIČKE, KARIPSKE I PACIFIČKE SKUPINE DRŽAVA S JEDNE STRANE TE EUROPSKE UNIJE I NJEZINIH DRŽAVA ČLANICA S DRUGE STRANE

ZAPISNIK SA SJEDNICE OD PONEDJELJKA, 1. PROSINCA 2014. GODINE

(2015/C 160/01)

Sadržaj

| Svečana inauguracijska sjednica | 1 |
| --- | --- |

| Sjednica Zajedničke parlamentarne skupštine | 2 |
| --- | --- |

| Sastav Zajedničke parlamentarne skupštine | 2 |
| --- | --- |

| Akreditiranje neparlamentarnih zastupnika | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Usvajanje dnevnog reda (AP101.704) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Usvajanje zapisnika s posljednje sjednice 27. zasjedanja Zajedničke parlamentarne skupštine (SL C 345, 2.10.2014.) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Priopćenja supredsjednika, uključujući odluke donesene na sjednici Predsjedništva 30. studenog 2014. godine | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Izjava Mohameda Diaréa, ministra gospodarstva i financija Republike Gvineje, predsjednika Vijeća AKP-a; | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Vrijeme za pitanja Vijeću AKP-a | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Rasprava s Vijećem AKP-a – spontano javljanje za riječ | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Hitna tema br. 1: epidemija ebole | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Nacionalni park Virunga | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

ZAPISNIK SA SJEDNICE OD PONEDJELJKA, 1. PROSINCA 2014. GODINE

(Sjednica je započela u 11:00)

Svečana inauguracijska sjednica

Skupštini su se obratili:

Louis Michel, supredsjednik Zajedničke parlamentarne skupštine i Fitz A. Jackson, supredsjednik Zajedničke parlamentarne skupštine.

(Sjednica je prekinuta u 12:00 i nastavljena u 15:00)

SJEDNICOM PREDSJEDA: Louis MICHEL

supredsjednik

Sjednica Zajedničke parlamentarne skupštine

Supredsjednik je pozdravio sve sudionike.

Sastav Zajedničke parlamentarne skupštine

Supredsjednik je priopćio da će popis članova Zajedničke parlamentarne skupštine koji su proslijedile vlasti država AKP-a i Europski parlament biti priložen zapisniku.

Akreditiranje neparlamentarnih zastupnika

Supredsjednik je priopćio da su zbog više sile zaprimljena dva zahtjeva za akreditiranje neparlamentarnih zastupnika u skladu s člankom 17. stavkom 1. Sporazuma iz Cotonoua i člankom 1. stavkom 2. Poslovnika Zajedničke parlamentarne skupštine. Prisutnost zastupnika bit će zabilježena, a njihova imena navedena u prilogu zapisniku.

1.   Usvajanje dnevnog reda (AP101.704)

Dnevni red je usvojen u obliku navedenom u ovom zapisniku.

2.   Usvajanje zapisnika s posljednje sjednice 27. zasjedanja Zajedničke parlamentarne skupštine (SL C 345, 2.10.2014)

Zapisnik je usvojen.

3.   Priopćenja supredsjednika, uključujući odluke donesene na sjednici Predsjedništva 30. studenog 2014. godine

Supredsjednik je izvijestio o ishodu sjednice Predsjedništva održane 30. studenog 2014. godine

Donesene su sljedeće odluke:

| a) | Stalni odbori izradit će nacrte sljedećih izvješća: | Odbor za politička pitanja







  — | Ocjena Instrumenta mirovne pomoći za Afriku nakon deset godina: učinkovitost i izgledi za budućnost |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Stalni odbori izradit će nacrte sljedećih izvješća:

Odbor za politička pitanja

—

Ocjena Instrumenta mirovne pomoći za Afriku nakon deset godina: učinkovitost i izgledi za budućnost

| | Odbor za gospodarski razvoj, financije i trgovinu







  — | Četrdeset godina partnerstva: ocjena utjecaja na trgovinu i razvoj u zemljama AKP-a i izgledi za dugotrajnost odnosa između zemalja AKP-a i Europske unije. |
| --- | --- | --- |

Odbor za gospodarski razvoj, financije i trgovinu

—

Četrdeset godina partnerstva: ocjena utjecaja na trgovinu i razvoj u zemljama AKP-a i izgledi za dugotrajnost odnosa između zemalja AKP-a i Europske unije.

| | Odbor za socijalna pitanja i okoliš







  — | Kako poboljšati gospodarske i društvene uvjete u zemljama u razvoju, uključujući doprinos obiteljskih poduzeća, u cilju sprječavanja katastrofa u vezi s javnim zdravljem |
| --- | --- | --- |

Odbor za socijalna pitanja i okoliš

—

Kako poboljšati gospodarske i društvene uvjete u zemljama u razvoju, uključujući doprinos obiteljskih poduzeća, u cilju sprječavanja katastrofa u vezi s javnim zdravljem

| b) | Demokratska Republika Kongo ponudila se da bude domaćin 12. regionalne sjednice koja je prvotno predviđena za tjedan od 16. do 20. veljače 2015. i da preuzme organizaciju sjednice u predviđenom tjednu, a mjesto održavanja još treba potvrditi. Nacrt dnevnog reda i program rada su usvojeni. |
| --- | --- |

b)

Demokratska Republika Kongo ponudila se da bude domaćin 12. regionalne sjednice koja je prvotno predviđena za tjedan od 16. do 20. veljače 2015. i da preuzme organizaciju sjednice u predviđenom tjednu, a mjesto održavanja još treba potvrditi. Nacrt dnevnog reda i program rada su usvojeni.

| c) | Službeno putovanje u Zimbabve u svrhu utvrđivanja činjenica o kojem je prvotno odlučeno 2012. godine organizirat će se 2015. godine, ali se još čeka na potvrdu i prijedlog datuma, pod uvjetom da Vlada Zimambvea ne postavi uvjete u vezi s tim programom. |
| --- | --- |

c)

Službeno putovanje u Zimbabve u svrhu utvrđivanja činjenica o kojem je prvotno odlučeno 2012. godine organizirat će se 2015. godine, ali se još čeka na potvrdu i prijedlog datuma, pod uvjetom da Vlada Zimambvea ne postavi uvjete u vezi s tim programom.

| d) | Organizirat će se službeno putovanje na Lampedusu (Italija) u svrhu utvrđivanja činjenica u vezi s migracijom i trgovinom ljudima. |
| --- | --- |

d)

Organizirat će se službeno putovanje na Lampedusu (Italija) u svrhu utvrđivanja činjenica u vezi s migracijom i trgovinom ljudima.

| e) | 29. zasjedanje (mjesto održavanja: Pacifik) je potvrđeno i održat će se od 15. do 17. lipnja 2015. na Vanuatuu. |
| --- | --- |

e)

29. zasjedanje (mjesto održavanja: Pacifik) je potvrđeno i održat će se od 15. do 17. lipnja 2015. na Vanuatuu.

| f) | 30. zasjedanje (mjesto održavanja: Južna Afrika) održat će se od 5. do 9. prosinca 2015. u Mozambiku. |
| --- | --- |

f)

30. zasjedanje (mjesto održavanja: Južna Afrika) održat će se od 5. do 9. prosinca 2015. u Mozambiku.

Supredsjednik je najavio sljedeće rokove:

| — | u vezi s amandmanima na kompromisne rezolucije (o izbijanju ebole i o širenju terorizma u Africi): utorak, 2. prosinca 2014. u 12:00 sati; |
| --- | --- |

—

u vezi s amandmanima na kompromisne rezolucije (o izbijanju ebole i o širenju terorizma u Africi): utorak, 2. prosinca 2014. u 12:00 sati;

| — | u vezi sa zahtjevima koji se odnose na načine glasovanja: srijeda, 19. ožujka u 10:00 sati, pismenim putem. |
| --- | --- |

—

u vezi sa zahtjevima koji se odnose na načine glasovanja: srijeda, 19. ožujka u 10:00 sati, pismenim putem.

João Ferreira i Carlos Zorrinho zatražili su usmeno prevođenje na portugalski jezik. Louis Michel podsjetio je na odluku Predsjedništva Europskog parlamenta o uslugama usmenog i pismenog prevođenja na sjednicama Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a i njezinih tijela.

4.   Izjava Mohameda Diaréa, ministra gospodarstva i financija Republike Gvineje, predsjednika Vijeća AKP-a;

Uloga privatnog sektora bila je središnja tema izjave Mohameda Diaréa, ministra gospodarstva i financija Republike Gvineje, u kojoj je posebno izdvojio Zajednički okvir suradnje AKP-a i EU-a za potporu razvoja privatnog sektora u državama AKP-a, koji je Vijeće ministara AKP-a usvojilo u lipnju 2014. godine. Ministar je također naglasio stratešku važnost poljoprivrednoga sektora kao prioriteta kad je u pitanju prehranjivanje ljudi. Dostupnost vode dio je ključnih aktivnosti za postizanje tog cilja i ministar je osobito pohvalio nedavno postignut dogovor o zajedničkom programu protiv širenja pustinja između EU-a i Organizacije za hranu i poljoprivredu (FAO). Naposljetku, govorio je o katastrofi koju je uzrokovala ebola u njegovoj zemlji i zahvalio vlastima te međunarodnim i nevladinim organizacijama koje su pružile financijsku i moralnu potporu.

5.   Vrijeme za pitanja Vijeću AKP-a

G. Diaré odgovarao je u ime Vijeća AKP-a na sljedeća pitanja:

| | Pitanje br. 1 Norberta Neusera o Akcijskom planu za provedbu zakonodavstva, upravljanje i trgovinu u području šuma (FLEGT); |
| --- | --- |

Pitanje br. 1 Norberta Neusera o Akcijskom planu za provedbu zakonodavstva, upravljanje i trgovinu u području šuma (FLEGT);

| | Pitanje br. 2 Charlesa Goerensa (kojeg je zamijenio Javier Nart) o odnosima između EU-a i AKP-a nakon 2020. godine; |
| --- | --- |

Pitanje br. 2 Charlesa Goerensa (kojeg je zamijenio Javier Nart) o odnosima između EU-a i AKP-a nakon 2020. godine;

| | Pitanje br. 3 Louisa Aliota (kojeg je zamijenio Jean-Luc Schaffhauser) o tome da se razvojna pomoć uvjetuje naporima koje ulažu zemlje iz kojih ilegalni imigranti dolaze; |
| --- | --- |

Pitanje br. 3 Louisa Aliota (kojeg je zamijenio Jean-Luc Schaffhauser) o tome da se razvojna pomoć uvjetuje naporima koje ulažu zemlje iz kojih ilegalni imigranti dolaze;

| | Pitanje br. 4 Enriquea Guerrera Saloma o financiranju iz Europskog razvojnog fonda; |
| --- | --- |

Pitanje br. 4 Enriquea Guerrera Saloma o financiranju iz Europskog razvojnog fonda;

| | Pitanje br. 5 Javiera Narta o bojazni zbog poziva na udružene akcije džihadista u državama Magreba i arapskim zemljama; |
| --- | --- |

Pitanje br. 5 Javiera Narta o bojazni zbog poziva na udružene akcije džihadista u državama Magreba i arapskim zemljama;

| | Pitanje br. 6 Dariusza Rosatija (kojeg je zamijenio Davor Ivo Stier) o malim i srednjim poduzećima; |
| --- | --- |

Pitanje br. 6 Dariusza Rosatija (kojeg je zamijenio Davor Ivo Stier) o malim i srednjim poduzećima;

| | Pitanje br. 7 Catherine Bearder o trgovini lavljim trofejima; |
| --- | --- |

Pitanje br. 7 Catherine Bearder o trgovini lavljim trofejima;

| | Pitanje br. 8 Marielle de Sarnez (koju je zamijenio Pavel Telička) o mjerama protiv krčenja šuma; |
| --- | --- |

Pitanje br. 8 Marielle de Sarnez (koju je zamijenio Pavel Telička) o mjerama protiv krčenja šuma;

| | Pitanje br. 9 Carlosa Zorrinha o iskorištavanju plina iz škriljevca u Africi; |
| --- | --- |

Pitanje br. 9 Carlosa Zorrinha o iskorištavanju plina iz škriljevca u Africi;

| | Pitanje br. 10 Marlene Mizzi (koju je zamijenila Kashetu Kyenge) o „Obrazovanju i njegovom utjecaju na živote žena?”; |
| --- | --- |

Pitanje br. 10 Marlene Mizzi (koju je zamijenila Kashetu Kyenge) o „Obrazovanju i njegovom utjecaju na živote žena?”;

| | Pitanje br. 11 Francesca Gambúsa o ocjeni sporazuma o gospodarskom partnerstvu; |
| --- | --- |

Pitanje br. 11 Francesca Gambúsa o ocjeni sporazuma o gospodarskom partnerstvu;

| | Pitanje br. 12 Davida Martina o Zajedničkom savjetodavnom odboru Sporazuma o ekonomskom partnerstvu s CARIFORUM-om; |
| --- | --- |

Pitanje br. 12 Davida Martina o Zajedničkom savjetodavnom odboru Sporazuma o ekonomskom partnerstvu s CARIFORUM-om;

| | Pitanje br. 13 Kashetu Kyenge o migraciji i ljudskim pravima u Africi. |
| --- | --- |

Pitanje br. 13 Kashetu Kyenge o migraciji i ljudskim pravima u Africi.

Autori pitanja br. 1, 4, 6, 10 i 11 nisu imali dodatnih pitanja.

6.   Rasprava s Vijećem AKP-a – spontano javljanje za riječ

Govornici: James Kembi Gitura (Kenija), Lidia Senra Rodríguez, João Ferreira, Mohamed El Moctar Zamel (Mauretanija), Hassad El Rasur Amir (Sudan), Enrique Guerrero Salom, Maria Heubuch i Louis Michel.

Članovi su govorili o širokom spektru pitanja, uključujući sporazum o gospodarskom partnerstvu, vezi između razvoja i privatnog sektora, ponovnim pregovorima o Sporazumu iz Cotonoua i utjecaju pregovora o transatlantskoj trgovini na zemlje AKP-a. Zatražit će se studija o Transatlantskom partnerstvu za trgovinu i ulaganja i njegovom utjecaju na zemlje AKP-a.

7.   Hitna tema br. 1: epidemija ebole

Jean-Louis de Brouwer (Europska komisija) održao je predavanje o mjerama koje je poduzela Europska unija u borbi protiv bolesti uzrokovane virusom ebole.

Govornici: Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Davor Ivo Stier, Teresa Efua Asangano (Ekvatorska Gvineja), Enrique Guerrero Salom, Anastasie Moleko Moliwa (Demokratska Republika Kongo), Arne Gericke, Louis André Dacoury-Tabley (Obala Bjelokosti), Juan Carlos Girauta Vida, Musa Hussein Naib (Eritreja), Lidia Senra Rodríguez, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Maria Heubuch, Netty Baldeh (Gambija), Piernicola Pedicini, Ofosu Asamoah (Gana), Jean-Luc Schaffhauser, Dharamkumar Seeraj (Gvajana), Mariya Gabriel, Mikael Philips (Jamajka), Norbert Neuser, Joyce Laboso (Kenija), Pavel Telička, James Munthali (Malavi), Kombo Gberi (Kamerun), Eleni Theocharous, Ahamada Soukouna (Mali), Kashetu Kyenge, Mohamed El Moctar Zamel (Mauretanija), Juan Fernando López Aguilar, Adjedoue Weidou (Čad), Komi Selom Klassou (Togo), Carlos Zorrinho, Abdoulaye Sylla (Gvineja) i Ibrahim Bundu (Sijera Leone).

Članovi su izrazili sućut zemljama i obiteljima onih koji su izgubili živote u epidemiji bolesti uzrokovane virusom ebole, kao i iskrenu zahvalnost humanitarnim i zdravstvenim radnicima zbog zalaganja u borbi protiv epidemije. Također su izrazili zabrinutost zbog toga što je međunarodna zajednica podcijenila krizu i zbog kašnjenja u osiguravanju odgovarajuće i koordinirane strategije i pomoći;, ali su pozdravili sve veću predanost međunarodne zajednice u borbi protiv ebole. Prema njihovom mišljenju, to se nastojanje ne bi trebalo ograničiti na borbu protiv bolesti već bi se trebalo baviti i stvaranjem uvjeta za društvenu i gospodarsku obnovu u pogođenim zemljama po okončanju ebole.

Jean-Louis de Brouwer (Europska komisija) zaključio je raspravu.

8.   Nacionalni park Virunga

Rasprava s Emmanuelom de Merodeom, direktorom Nacionalnog parka Virunga

Emmanuel de Merode, direktor Nacionalnog parka Virunga (Demokratska Republika Kongo), istaknuo je tri glavne prijetnje očuvanju parka, a to su: krivolov i krčenje šuma; nekontroliran izlov ribe; i nezakonito iskorištavanje nafte.

Govornici: Netty Baldeh (Gambija), Joachim Zeller, Arne Gericke, Charles Nsimba Mwando (Demokratska Republika Kongo), Louis Michel, Lidia Senra Rodríguez, Bodil Ceballos, Laura Agea, Catherine Bearder i Peter Craig McQuaide (Europska komisija).

Članovi su izdvojili dva glavna uzroka tog stanja: ranjivost državnih institucija i lakoća stvaranja nezakonitih skupina. Prepoznali su ulogu koju poljoprivredna industrija, osobito hidroenergija, ima u razvijanju održivog gospodarstva istovremeno se natječući s korporacijama koje ne mare za okoliš. Članovi su se također složili oko potrebe da se sačuva bioraznolikost flore i faune tako da se pravilno provode zakoni o zaštiti okoliša i nametnu stroži nadzori nad izvozom oružja.

Emmanuel de Merode zaključio je raspravu.

(Sjednica je završila u 18:30)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

supredsjednici

Alhaj Muhammad MUMUNI i

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

glavni sutajnici

---

| 13.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 160/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 160/5

---

ZAJEDNIČKA PARLAMENTARNA SKUPŠTINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU IZMEĐU ČLANICA AFRIČKE, KARIPSKE I PACIFIČKE SKUPINE DRŽAVA S JEDNE STRANE TE EUROPSKE UNIJE I NJEZINIH DRŽAVA ČLANICA S DRUGE STRANE

ZAPISNIK SA SJEDNICE OD UTORKA, 2. PROSINCA 2014. GODINE

(2015/C 160/02)

Sadržaj

| 1. | Društvene i gospodarske posljedice neishranjenosti u državama AKP-a | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Izjava Nevena Mimice, povjerenika Europske komisije za međunarodnu suradnju i razvoj | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Rasprava s Nevenom Mimicom, povjerenikom Europske komisije za međunarodnu suradnju i razvoj – spontano javljanje za riječ | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Vrijeme za pitanja Komisiji | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Radnje koje je poduzela Komisija na temelju rezolucija usvojenih na 27. zasjedanju Zajedničke parlamentarne skupštine | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Izvješće gospodarskih i socijalnih partnera | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Da! Afrika može ostvariti svoje ambicije | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Posebni izazovi i potrebe malih otočnih država u razvoju | 7 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Razvojna strategija privatnog sektora, uključujući inovacije, za održivi razvoj | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

Razvojna strategija privatnog sektora, uključujući inovacije, za održivi razvoj

ZAPISNIK SA SJEDNICE OD UTORKA, 2. PROSINCA 2014. GODINE

(Sjednica je započela u 9:00)

SJEDNICOM PREDSJEDA: Fitz A. JACKSON

supredsjednik

1.   Društvene i gospodarske posljedice neishranjenosti u državama AKP-a

Odbor za socijalna pitanja i okoliš

Suizvjestitelji: Alban Bagbin (Gana) i Norbert Neuser

Norbert Neuser predstavio je izvješće.

Govornici: Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Davor Ivo Stier, Arne Gericke, Mohamed Ben Oumar (Niger), Catherine Bearder, Jeanne d’Arc Uwimanimpaye (Ruanda), João Ferreira, Maria Heubuch, Adjedoue Weidou (Čad), Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Francesc Gambús, Linda McAvan, Kashetu Kyenge, Job Yustino Ndugai (Tanzanija), Peter Craig McQuaide (Europska komisija) i Norbert Neuser.

Članovi su se složili da je neishranjenost uzrok brojnih zdravstvenih i socijalnih problema u državama AKP-a i raspravljali su o poboljšanjima koja bi se mogla poduzeti u vezi s ishranom, sigurnošću opskrbe hranom i lokalnom proizvodnjom hrane kako bi se stanje poboljšalo. Neki članovi AKP-a gorljivo su govorili o tome kako neishranjenost pogađa njihov narod i tražili su međunarodnu pomoć kako bi se mogli suočiti s tim često prikrivenim problemom.

2.   Izjava Nevena Mimice, povjerenika Europske komisije za međunarodnu suradnju i razvoj

Neven Mimica istaknuo je prioritete svog mandata: i) ostvarivanje općeg plana za razvoj za razdoblje nakon 2015.,u kojem će svaka država trebati preuzeti odgovornost za vlastiti razvoj i razmjerno sudjelovati u globalnim nastojanjima; ii) pregovaranje o izgradnji odnosa nakon sporazuma iz Cotnoua na temelju zajedničkih vrijednosti partnerstva AKP-a i EU-a; iii) jače promicanje dosljednosti razvojne politike. Povjerenik se također osvrnuo na aktualnu epidemiju ebole i odgovor EU-a ne samo u smislu humanitarne već i razvojne pomoći zemljama koje su najviše pogođene.

3.   Rasprava s Nevenom Mimicom, povjerenikom Europske komisije za međunarodnu suradnju i razvoj – spontano javljanje za riječ

Govornici: Adjedoue Weidou (Čad), Ismail Al Hag Musa (Sudan), Komi Selom Klassou (Togo), Norbert Neuser, Netty Baldeh (Gambija), Enrique Guerrero Salom, Davor Ivo Stier, David Ochieng (Kenija), Jean-Luc Schaffhauser, Lidia Senra, Louis Michel, Mame Balla Lo (Senegal), Bodil Ceballos, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), David Martin, Ahamada Soukouna (Mali), Louis André Dacoury-Tabley (Obala Bjelokosti), Mikael Phillips (Jamajka), Mohamed Ben Oumar (Niger), Pedro Silva Pereira i Hermann Razafimbelo (Madagaskar).

U razmjeni gledišta govorilo se o sljedećim temama: borbi protiv gladi i neishranjenosti, ulozi privatnog sektora u promicanju održivog razvoja, mogućem utjecaju Transatlantskog partnerstva za trgovinu i ulaganja (TTIP) između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država na Afriku, epidemiji ebole, stanju ljudskih prava u Etiopiji i Mauretaniji te budućnosti partnerstva AKP-a i EU-a.

Povjerenik Mimica odgovorio je na pitanja članova postavljena prilikom javljanja za riječ.

4.   Vrijeme za pitanja Komisiji

Europskoj komisiji postavljeno je 31 pitanje.

Komisija je prethodno pismeno odgovorila na ta pitanja. Povjerenik Mimica usmeno je odgovorio na dodatna pitanja koja su postavili sljedeći članovi:

| | Pitanje br. 2 Juana Carlosa Giraute Vidala o strategiji obuzdavanja ebole. |
| --- | --- |

Pitanje br. 2 Juana Carlosa Giraute Vidala o strategiji obuzdavanja ebole.

| | Pitanje br. 3 Enriquea Guerrera Saloma o eboli. |
| --- | --- |

Pitanje br. 3 Enriquea Guerrera Saloma o eboli.

| | Pitanje br. 4 Pedra Silve Pereire o kontroliranju epidemije ebole i ulaganju u jake i kvalitetne zdravstvene sustave u zapadnim afričkim zemljama. |
| --- | --- |

Pitanje br. 4 Pedra Silve Pereire o kontroliranju epidemije ebole i ulaganju u jake i kvalitetne zdravstvene sustave u zapadnim afričkim zemljama.

| | Pitanje br. 9 Arnea Gerickea o iskorjenjivanju dječje paralize. |
| --- | --- |

Pitanje br. 9 Arnea Gerickea o iskorjenjivanju dječje paralize.

| | Pitanje br. 10 Marielle de Sarnez (koju je zamijenio Pavel Telička) o financiranju pristupa lijekovima i zemljama AKP-a. |
| --- | --- |

Pitanje br. 10 Marielle de Sarnez (koju je zamijenio Pavel Telička) o financiranju pristupa lijekovima i zemljama AKP-a.

| | Pitanje br. 12 Pavela Teličke o potpori reformama i ulaganjima u obrazovanje u Africi. |
| --- | --- |

Pitanje br. 12 Pavela Teličke o potpori reformama i ulaganjima u obrazovanje u Africi.

| | Pitanje br. 17 Davora Ive Stiera o dobrom upravljanju, transparentnosti i odgovornosti u pogledu iskorištavanja prirodnih resursa u zemljama AKP-a. |
| --- | --- |

Pitanje br. 17 Davora Ive Stiera o dobrom upravljanju, transparentnosti i odgovornosti u pogledu iskorištavanja prirodnih resursa u zemljama AKP-a.

| | Pitanje br. 18 Catherine Bearder o slonovima i trgovini slonovačom. |
| --- | --- |

Pitanje br. 18 Catherine Bearder o slonovima i trgovini slonovačom.

| | Pitanje br. 21 Davida Martina o provedbi Sporazuma o gospodarskom partnerstvu s Republikom Fidži. |
| --- | --- |

Pitanje br. 21 Davida Martina o provedbi Sporazuma o gospodarskom partnerstvu s Republikom Fidži.

| | Pitanje br. 22 Louis-Josepha Manscoura (kojeg je zamijenio David Martin) o uključenosti privatnog sektora u razvojnu suradnju. |
| --- | --- |

Pitanje br. 22 Louis-Josepha Manscoura (kojeg je zamijenio David Martin) o uključenosti privatnog sektora u razvojnu suradnju.

| | Pitanje br. 27 Kashetu Kyenge o zajedničkom i održivom razvoju. |
| --- | --- |

Pitanje br. 27 Kashetu Kyenge o zajedničkom i održivom razvoju.

| | Pitanje br. 30 Seba Dancea (kojeg je zamijenila Linda McAvan) o pravima pripadnika skupine LGBT u Sporazumu iz Cotonoua. |
| --- | --- |

Pitanje br. 30 Seba Dancea (kojeg je zamijenila Linda McAvan) o pravima pripadnika skupine LGBT u Sporazumu iz Cotonoua.

Autori pitanja br. 11, 13 i 16 nisu imali dodatnih pitanja.

Autori pitanja br. 1, 5, 6, 7, 8, 14, 15, 19, 20, 23, 24, 25, 26, 28, 29 i 31 nisu bili nazočni.

5.   Radnje koje je Komisija poduzela na temelju rezolucija usvojenih na 27. zasjedanju Zajedničke parlamentarne skupštine.

Dokument o daljnjim koracima u vezi s rezolucijama usvojenima u Strasbourgu proslijeđen je Skupštini. Neven Mimica izložio je najvažnije točke tog dokumenta.

6.   Izvješće gospodarskih i socijalnih partnera

Izlaganje Xaviera Verbovena, predsjednika Odbora za praćenje AKP-a, Europski gospodarski i socijalni odbor – spontano javljanje za riječ

Xavier Verboven, predsjednik Odbora za praćenje AKP-a Europskog gospodarskog i socijalnog odbora, dostavio je sažetak sa sjednice gospodarskih i socijalnih interesnih skupina AKP-a i EU-a održane u listopadu 2014. godine.

Govornici: Mohamed Ben Oumar (Niger) i Adjedoue Weidou (Čad).

Članovi su naglasili važnost organizacija civilnog društva i potrebu za jačanjem njihovih kapaciteta.

(Sjednica je prekinuta u 12:35 i nastavljena u 15:06.)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Alhaj Muhammad MUMUNI i
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| supredsjednici | glavni sutajnici |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Alhaj Muhammad MUMUNI i

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

supredsjednici

glavni sutajnici

SJEDNICOM PREDSJEDA: Louis MICHEL

supredsjednik

7.   Da! Afrika može ostvariti svoje ambicije

Završna rasprava

Olusegun Obasanjo, bivši predsjednik Nigerije, slikovito je i opširno prikazao opći razvoj raznolikosti afričkih zemalja u proteklih pedeset godina. Posebno je naglasio koliko se stanje promijenilo u posljednjem desetljeću kad su nove mogućnosti stvorile nove nade i težnje za mirom, demokracijom, dobrim upravljanjem, gospodarskim razvojem i ljudskim dostojanstvom. Istaknuo je da Afrika prije svega treba odvažnu viziju i vodstvo, koje se temelji na analizi lokalnih prednosti i mana.

Govornici: Nick Westcott (ESVD), Michael Gahler, Christophe Apala Pen’Apala Lutundula (Demokratska Republika Kongo), Kashetu Kyenge, Musa Hussein Naib (Eritreja), Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Netty Baldeh (Gambija), supredsjednik Louis Michel, João Ferreira, Joyce Laboso (Kenija), Laura Agea, James Munthali (Malavi), Jean-Luc Schaffhauser, Ahamada Soukouna (Mali), Joachim Zeller, Job Yustino Ndugai (Tanzanija), Adjedoue Weidou (Čad), Kennedy K. Hamudulu (Zambija), Mayria Gabriel i Sanghone Sall (Senegal).

Članovi su u velikoj mjeri podržali ambicije jačanja prosperiteta Afrike, ali su ustrajali na tome da je umjesto nove vizije na razini Afričke unije potrebna učinkovitija provedba pojedinačnih programa. Neki su članovi naglasili da su borba protiv korupcije i djelotvorno oporezivanje ključni za otpis dugova. Članovi su također raspravljali o temama kao što su migracija, kulturna raznolikost naspram ljudskih prava, siromaštvo i obrazovanje, fundamentalizam i uvjeti za razvojnu pomoć. Raspravljalo se i o javno-privatnom partnerstvu, sporazumima o gospodarskom partnerstvu i stvaranju rasta zapošljavanja.

Olusegun Obasanjo odgovorio je na postavljena pitanja članova.

(Sjednica je prekinuta u 18:00 i nastavljena u 18:05)

8.   Posebni izazovi i potrebe malih otočnih država u razvoju

Rasprava bez rezolucije

Govornici: Andre Worrell (Barbados), Maurice Ponga, Norbert Neuser, supredsjednik Fitz A. Jackson, Mikael Phillips (Jamajka), Catherine Bearder, Bodil Ceballos, Eleni Theocharous, Len Ishmael (Zajednica Dominike) i Peter Craig McQuaide (Europska komisija).

Članovi su podsjetili da je, s obzirom na to da je 2014. godina međunarodna godina malih otočnih zemalja, potrebno poduzeti odlučne mjere kako bismo se suočili s izazovima s kojima se susreću te zemlje, osobito u pogledu njihove osjetljivosti na vanjske nepogode kao što su prirodne katastrofe, klimatske promjene ili podizanje razine mora. Trenutna rasprava o planu za razvoj za razdoblje nakon 2015. prilika je za učinkovito suočavanje s tim izazovima. Trebalo bi uzeti u obzir malu veličinu, udaljenost, izoliranost, razinu razvijenosti i ovisnost o hrani i energiji malih otočnih zemalja pri osmišljavanju razvojne strategije tih zemalja.

9.   Razvojna strategija privatnog sektora, uključujući inovacije, za održivi razvoj

Odbor za gospodarski razvoj, financije i trgovinu

Suizvjestitelji: Arnaldo Andrade Ramos (Zelenortska Republika) i Bogdan Brunon Wenta

Arnaldo Andrade Ramos (Zelenortska Republika) i Joachim Zeller (koji zamjenjuje Bogdana Brunona Wentu) predstavili su izvješće.

Govornici: Theodor Dumitru Stolojan, Linda McAvan, Joyce Laboso (Kenija), Pavel Telička, Ahamada Soukouna (Mali), Adjedoue Weidou (Čad), Ignazio Corrao, K. Hamudulu (Zambija), Francesc Gambús, Peter Craig McQuaide (Europska komisija).

Članovi su priznali važnost uloge privatnog sektora u uključivom i održivom razvoju kao ključnog pokretača gospodarskog rasta, stvaranja radnih mjesta, isporuke robe i usluga te trgovine i inovacija. Također su istaknuli izazove s kojima se suočava privatni sektor i priznali da mu je potrebno pogodnije poslovno okruženje, uz lakši pristup financiranju i tržištima.

Arnaldo Andrade Ramos (Zelenortska Republika) zaključio je raspravu.

(Sjednica je završila u 19:15)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

supredsjednici

Alhaj Muhammad MUMUNI i

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

glavni sutajnici

---

| 13.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 160/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 160/9

---

ZAJEDNIČKA PARLAMENTARNA SKUPŠTINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU IZMEĐU ČLANICA AFRIČKE, KARIPSKE I PACIFIČKE SKUPINE DRŽAVA, S JEDNE STRANE, TE EUROPSKE UNIJE I NJEZINIH DRŽAVA ČLANICA, S DRUGE STRANE

ZAPISNIK SA SJEDNICE ODRŽANE U SRIJEDU 3. PROSINCA 2014. GODINE

(2015/C 160/03)

Sadržaj

| 1. | Hitna tema br. 2: širenje terorizma u Africi | 9 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Izazov nacionalne pomirbe u državama nakon sukoba i kriza | 10 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Glasovanje o prijedlozima rezolucija sadržanima u izvješćima koja su podnijela tri stalna odbora | 10 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Glasovanje o hitnim prijedlozima rezolucija | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Odobrenje zapisnika s popodnevne sjednice od ponedjeljka, 1. prosinca 2014. te s jutarnje i popodnevne sjednice od utorka, 2. prosinca 2014. godine | 11 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Razno | 11 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Datum i mjesto održavanja 29. zasjedanja Zajedničke parlamentarne skupštine | 11 |
| --- | --- | --- |

7.

| Prilog I. | Abecedni popis članova Zajedničke parlamentarne skupštine | 12 |
| --- | --- | --- |

Prilog I.

| Prilog II. | Popis nazočnih na sjednici održanoj u Strasbourgu (Francuska) od 1. do 3. prosinca 2014 | 17 |
| --- | --- | --- |

Prilog II.

| Prilog III. | Akreditiranje neparlamentarnih izaslanika | 21 |
| --- | --- | --- |

Prilog III.

| Prilog IV. | Usvojeni tekstovi | 22 |
| --- | --- | --- |

Prilog IV.

| — | Rezolucija o izazovu nacionalnog pomirenja u državama koje su izašle iz sukoba i iz krize (AKP-EU/101.715/14/fin.) | 22 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Rezolucija o strategiji razvoja privatnog sektora, uključujući inovacije, za održivi razvoj (AKP-EU/101.700/14/fin.) | 26 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Rezolucija o društvenim i gospodarskim posljedicama loše prehrane u državama AKP-a (AKP-EU/101.717/14/fin.) | 32 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Rezolucija o izbijanju ebole (AKP-EU 101.727/14/fin.) | 37 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Rezolucija o širenju terorizma u Africi (AKP-EU/101.728/14/fin.) | 42 |
| --- | --- | --- |

—

ZAPISNIK SA SJEDNICE ODRŽANE U SRIJEDU, 3. PROSINCA 2014. GODINE

(Sjednica je započela u 9:05)

SJEDNICOM PREDSJEDA: Fitz A. JACKSON

supredsjednik

Predsjednik je podsjetio da zbog važnog glasovanja u talijanskom parlamentu talijanski predsjedatelj nije mogao prisustvovati sjednici pa su sve točke za koje je potrebna prisutnost Vijeća EU-a skinute s dnevnog reda.

1.   Hitna tema br. 2: širenje terorizma u Africi

Claude Moniquet, direktor Europskog centra za strateške obavještajne aktivnosti i sigurnost, govorio je o najnovijim terorističkim napadima u Africi i naglasio da postoji desetak organizacija koje žele povećati svoj utjecaj i geografski raširenost u Africi te da su uspjele iskoristiti nedostatak mogućnosti za mlade ljude.

Govornici: Michael Gahler, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambija), Ahamada Soukouna (Mali), supredsjednik Louis Michel, Mohamed El Moctar Zamel (Mauretanija), Mohamed Ben Oumar (Niger), Komi Selom Klassou (Togo), Ignazio Corrao, Adjedoue Weidou (Čad), Jeanne d’Arc Uwimanimpaye (Ruanda), Jean-Luc Schaffhauser, Joachim Zeller, Joyce Laboso (Kenija), Mariya Gabriel i Musa Hussein Naib (Eritreja).

Članovi su naglasili da je za rješavanje rastućeg broja prijetnji terorističkih mreža potrebno i dugoročno djelovanje za iskorjenjivanje uzroka i hitno pojačanje međunarodnih napora. Istaknuli su povezanost s organiziranim kriminala i jačanje napora afričkih zemalja u borbi protiv terorizma, što iziskuje koordinaciju i potporu međunarodne zajednice kako bi se primjereno bavilo tim globalnim problemom.

Claude Moniquet zaključio je raspravu. Kristin de Peyron (ESVD) iznijela je zaključne napomene.

2.   Izazov nacionalne pomirbe u državama nakon sukoba i kriza

Odbor za politička pitanja

Suizvjestitelji: Komi Selom Klassou (Togo) i Joachim Zeller

Komi Selom Klassou (Togo) i Joachim Zeller predstavili su izvješće

Govornici: Boniface Yêhouétomè (Benin), Mariya Gabriel, Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Laurent Ngon-Baba (Srednjoafrička Republika), supredsjednik Louis Michel, Bodil Ceballos, Netty Baldeh (Gambija), Ignazio Corrao, Jean-Luc Schaffhauser, Michael Gahler, Ahamada Soukouna (Mali), Kashetu Kyenge, Davor Ivo Stier, Jeanne d’Arc Uwimanimpaye (Ruanda), Francesc Gambús, Adjedoue Weidou (Čad) i Sangoné Sall (Senegal).

Članovi su naglasili da bi neuspješna pomirba nakon sukoba može dovesti do stalne obnove sukoba. Složili su se da je pronalaženje odgovarajuće ravnoteže između tranzicijskog pravosuđa i pomirenja, sjećanja i društvenog mira preduvjet za postizanje trajnog i održivog mira. Članovi su naglasili da bi se posebni nacionalni i lokalni aspekti trebali uzeti u obzir i da nije dovoljno raditi na pomirbi samo na nacionalnoj razini, već da bi sve skupine trebale biti uključene na lokalnoj razini, osobito žene i mladi.

Suizvjestitelji su zaključili raspravu.

(Sjednica je prekinuta u 11:05 i nastavljena u 12:10.)

SJEDNICOM PREDSJEDA: Louis MICHEL

supredsjednik

3.   Glasovanje o prijedlozima rezolucija sadržanima u izvješćima koja su podnijela tri stalna odbora

Supredsjednik je podsjetio Skupštinu na postupke glasovanja.

| — | Izazov nacionalnog pomirenja u državama koje su izašle iz sukoba i iz krize (AKP-EU/101.715/14/fin)
  Odbor za politička pitanja
  Izvješće Komija Selomija Klassoua (Togo) i Joachima Zellera
  Usvojen amandman: usmeni amandman 1.
  Amandman koji se ne razmatra: 1. i stavak 17.
  Rezolucija je usvojena u izmijenjenom obliku s 55 glasova za i 1 protiv. |
| --- | --- |

—

Izazov nacionalnog pomirenja u državama koje su izašle iz sukoba i iz krize (AKP-EU/101.715/14/fin)

Odbor za politička pitanja

Izvješće Komija Selomija Klassoua (Togo) i Joachima Zellera

Usvojen amandman: usmeni amandman 1.

Amandman koji se ne razmatra: 1. i stavak 17.

Rezolucija je usvojena u izmijenjenom obliku s 55 glasova za i 1 protiv.

| — | Strategija razvoja privatnog sektora, uključujući inovacije, za održivi razvoj (AKP-EU/101.700/14/fin)
  Odbor za gospodarski razvoj, financije i trgovinu
  Izvješće Arnalda Andradea Ramosa (Zelenortska Republika) i Bogdana Brunona Wente
  Usvojeni amandmani: 1. i usmeni amandman 1.
  Amandman koji se ne razmatra: 2.
  Rezolucija je jednoglasno usvojena u izmijenjenom obliku. |
| --- | --- |

—

Strategija razvoja privatnog sektora, uključujući inovacije, za održivi razvoj (AKP-EU/101.700/14/fin)

Odbor za gospodarski razvoj, financije i trgovinu

Izvješće Arnalda Andradea Ramosa (Zelenortska Republika) i Bogdana Brunona Wente

Usvojeni amandmani: 1. i usmeni amandman 1.

Amandman koji se ne razmatra: 2.

Rezolucija je jednoglasno usvojena u izmijenjenom obliku.

| — | Društvene i gospodarske posljedice loše prehrane u državama AKP-a (AKP-EU/101.717/14/fin)
  Odbor za socijalna pitanja i okoliš
  Izvješće Albana Bagbina (Gana) i Noberta Neusera
  Odbijeni amandman: 1.
  Klub zastupnika EPP-a zatražio je odvojeno glasovanje o stavku 32., stavku 33. i uvodnoj izjavi Aa, koji su odbijeni. Klubovi zastupnika S&D-a i EPP-a zatražili su glasovanje po dijelovima o uvodnoj izjavi N i svi su dijelovi usvojeni.
  Rezolucija je jednoglasno usvojena u izmijenjenom obliku. |
| --- | --- |

—

Društvene i gospodarske posljedice loše prehrane u državama AKP-a (AKP-EU/101.717/14/fin)

Odbor za socijalna pitanja i okoliš

Izvješće Albana Bagbina (Gana) i Noberta Neusera

Odbijeni amandman: 1.

Klub zastupnika EPP-a zatražio je odvojeno glasovanje o stavku 32., stavku 33. i uvodnoj izjavi Aa, koji su odbijeni. Klubovi zastupnika S&D-a i EPP-a zatražili su glasovanje po dijelovima o uvodnoj izjavi N i svi su dijelovi usvojeni.

Rezolucija je jednoglasno usvojena u izmijenjenom obliku.

4.   Glasovanje o hitnim prijedlozima rezolucija

| — | Izbijanje ebole (AKP-EU 101.727/14/fin)
  Usvojeni amandman: 1.
  Odbijeni amandman: 3.
  Povučeni amandman: 2.
  Rezolucija je jednoglasno usvojena u izmijenjenom obliku. |
| --- | --- |

—

Izbijanje ebole (AKP-EU 101.727/14/fin)

Usvojeni amandman: 1.

Odbijeni amandman: 3.

Povučeni amandman: 2.

Rezolucija je jednoglasno usvojena u izmijenjenom obliku.

| — | Širenje terorizma u Africi (AKP-EU/101.728/14/fin)
  Usvojeni amandmani: 1., 2., 3.
  Rezolucija je jednoglasno usvojena u izmijenjenom obliku s 1 uzdržanim glasom. |
| --- | --- |

—

Širenje terorizma u Africi (AKP-EU/101.728/14/fin)

Usvojeni amandmani: 1., 2., 3.

Rezolucija je jednoglasno usvojena u izmijenjenom obliku s 1 uzdržanim glasom.

5.   Odobrenje zapisnika s popodnevne sjednice od ponedjeljka, 1. prosinca 2014. i s jutarnje i popodnevne sjednice od utorka, 2. prosinca 2014. godine

Zapisnici su usvojeni.

6.   Razno

Catherine Bearder i supredsjednik Louis Michel obavijestili su skupštinu da je film o nacionalnom parku u istočnom dijelu Demokratske Republike Kongo „Virunga” nominiran za nagradu Oscar u kategoriji za najbolji dokumentarni film.

7.   Datum i mjesto održavanja 29. zasjedanja Zajedničke parlamentarne skupštine

Sljedeća sjednica održat će se od 15. do 17. lipnja 2015. u Port Vili (Vanuatu).

(Sjednica je završila u 12:30)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

supredsjednici

Alhaj Muhammad MUMUNI i

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

glavni sutajnici

---

PRILOG I.

ABECEDNI POPIS ČLANOVA ZAJEDNIČKE PARLAMENTARNE SKUPŠTINE

| Predstavnici AKP-a | Predstavnici EP-a |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAJKA), supredsjednik | MICHEL, supredsjednik |
| | |
| ANGOLA | ADINOLFI |
| ANTIGVA I BARBUDA | AGEA |
| BAHAMI | ALIOT |
| BARBADOS (potpredsjednik) | ARENA |
| BELIZE | BAY |
| BENIN | BEARDER |
| BOCVANA | BUONANNO |
| BURKINA FASO | CAMPBELL BANNERMAN |
| BURUNDI | CASA |
| KAMERUN | CEBALLOS |
| ZELENORTSKA REPUBLIKA | CHRISTENSEN |
| SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKA | CORRAO |
| ČAD (potpredsjednik) | DANCE |
| KOMORI | DELAHAYE |
| KONGO (Demokratska Republika) (potpredsjednik) | DE SARNEZ |
| KONGO, (Republika) | DUDA (potpredsjednik) |
| COOKOVI OTOCI | DUNCAN |
| OBALA BJELOKOSTI | ENGSTRÖM |
| DŽIBUTI | ESTARÀS FERRAGUT |
| DOMINIKA | FERRARA |
| DOMINIKANSKA REPUBLIKA | FERREIRA (potpredsjednica) |
| EKVATORSKA GVINEJA (1) | FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ |
| ERITREJA | FLORENZ |
| ETIOPIJA (potpredsjednik) | GABRIEL |
| FIDŽI | GÁL |
| GABON | GARDIAZABAL RUBIAL |
| GAMBIJA | GEBHARDT |
| GANA | GERICKE |
| GRENADA | GERINGER DE OEDENBERG |
| GVINEJA | GIRAUTA VIDAL |
| GVINEJA-BISSAU | GIUFFRIDA |
| GVAJANA | GOERENS |
| HAITI | GRIESBECK |
| JAMAJKA | GUERRERO SALOM |
| KIRIBATI | HANNAN (potpredsjednik) |
| LESOTO | HERRANZ GARCÍA |
| LIBERIJA | HETMAN |
| MADAGASKAR | HEUBUCH |
| MALAVI (potpredsjednik) | ITURGAIZ |
| MALI | KARSKI |
| MARŠALOVI OTOCI (Republika) | KYENGE (potpredsjednik) |
| MAURITANIJA | LÓPEZ AGUILAR (potpredsjednik) |
| MAURICIJUS | LÖSING |
| MIKRONEZIJA (Savezne Države) | MCAVAN |
| MOZAMBIK (potpredsjednik) | MANSCOUR (potpredsjednik) |
| NAMIBIJA | MARUSIK |
| NAURU | MIZZI |
| NIGER | MUSELIER (potpredsjednik) |
| NIGERIJA (potpredsjednik) | MUSSOLINI |
| NIUE (potpredsjednik) | NART (potpredsjednik) |
| PALAU | NEGRESCU |
| PAPUA NOVA GVINEJA | NEUSER |
| RUANDA | NOICHL |
| SVETI KRISTOFOR I NEVIS | OMARJEE |
| SVETA LUCIJA | PAPADIMOULIS |
| SVETI VINCENT I GRENADINI | PEDICINI (potpredsjednik) |
| SAMOA | PHILIPPOT |
| SVETI TOMA I PRINCIP | POGLIESE |
| SENEGAL (potpredsjednik) | RIVASI (potpredsjednica) |
| SEJŠELI | ROLIN |
| SIJERA LEONE | ROSATI |
| SALOMONSKI OTOCI | RUAS (potpredsjednik) |
| SOMALIJA | SALVINI |
| JUŽNOAFRIČKA REPUBLIKA | SARGENTINI |
| SUDAN (potpredsjednik) (1) | SCHREIJER-PIERIK |
| SURINAM (potpredsjednik) | SENRA RODRÍGUEZ |
| SVAZI | STOLOJAN |
| TANZANIJA | THOMAS |
| ISTOČNI TIMOR | VAIDERE |
| TOGO | WENTA |
| TONGA (potpredsjednik) | WERNER |
| TRINIDAD I TOBAGO | WIELAND |
| TUVALU | WIŚNIEWSKA (potpredsjedica) |
| UGANDA | ZÁBORSKÁ |
| VANUATU | ZELLER |
| ZAMBIJA | ZORRINHO |
| ZIMBABVE | ZWIEFKA |

Predstavnici AKP-a

Predstavnici EP-a

JACKSON (JAMAJKA), supredsjednik

MICHEL, supredsjednik

ANGOLA

ADINOLFI

ANTIGVA I BARBUDA

AGEA

BAHAMI

ALIOT

BARBADOS (potpredsjednik)

ARENA

BELIZE

BAY

BENIN

BEARDER

BOCVANA

BUONANNO

BURKINA FASO

CAMPBELL BANNERMAN

BURUNDI

CASA

KAMERUN

CEBALLOS

ZELENORTSKA REPUBLIKA

CHRISTENSEN

SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKA

CORRAO

ČAD (potpredsjednik)

DANCE

KOMORI

DELAHAYE

KONGO (Demokratska Republika) (potpredsjednik)

DE SARNEZ

KONGO, (Republika)

DUDA (potpredsjednik)

COOKOVI OTOCI

DUNCAN

OBALA BJELOKOSTI

ENGSTRÖM

DŽIBUTI

ESTARÀS FERRAGUT

DOMINIKA

FERRARA

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

FERREIRA (potpredsjednica)

EKVATORSKA GVINEJA (1)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

ERITREJA

FLORENZ

ETIOPIJA (potpredsjednik)

GABRIEL

FIDŽI

GÁL

GABON

GARDIAZABAL RUBIAL

GAMBIJA

GEBHARDT

GANA

GERICKE

GRENADA

GERINGER DE OEDENBERG

GVINEJA

GIRAUTA VIDAL

GVINEJA-BISSAU

GIUFFRIDA

GVAJANA

GOERENS

HAITI

GRIESBECK

JAMAJKA

GUERRERO SALOM

KIRIBATI

HANNAN (potpredsjednik)

LESOTO

HERRANZ GARCÍA

LIBERIJA

HETMAN

MADAGASKAR

HEUBUCH

MALAVI (potpredsjednik)

ITURGAIZ

MALI

KARSKI

MARŠALOVI OTOCI (Republika)

KYENGE (potpredsjednik)

MAURITANIJA

LÓPEZ AGUILAR (potpredsjednik)

MAURICIJUS

LÖSING

MIKRONEZIJA (Savezne Države)

MCAVAN

MOZAMBIK (potpredsjednik)

MANSCOUR (potpredsjednik)

NAMIBIJA

MARUSIK

NAURU

MIZZI

NIGER

MUSELIER (potpredsjednik)

NIGERIJA (potpredsjednik)

MUSSOLINI

NIUE (potpredsjednik)

NART (potpredsjednik)

PALAU

NEGRESCU

PAPUA NOVA GVINEJA

NEUSER

RUANDA

NOICHL

SVETI KRISTOFOR I NEVIS

OMARJEE

SVETA LUCIJA

PAPADIMOULIS

SVETI VINCENT I GRENADINI

PEDICINI (potpredsjednik)

SAMOA

PHILIPPOT

SVETI TOMA I PRINCIP

POGLIESE

SENEGAL (potpredsjednik)

RIVASI (potpredsjednica)

SEJŠELI

ROLIN

SIJERA LEONE

ROSATI

SALOMONSKI OTOCI

RUAS (potpredsjednik)

SOMALIJA

SALVINI

JUŽNOAFRIČKA REPUBLIKA

SARGENTINI

SUDAN (potpredsjednik) (1)

SCHREIJER-PIERIK

SURINAM (potpredsjednik)

SENRA RODRÍGUEZ

SVAZI

STOLOJAN

TANZANIJA

THOMAS

ISTOČNI TIMOR

VAIDERE

TOGO

WENTA

TONGA (potpredsjednik)

WERNER

TRINIDAD I TOBAGO

WIELAND

TUVALU

WIŚNIEWSKA (potpredsjedica)

UGANDA

ZÁBORSKÁ

VANUATU

ZELLER

ZAMBIJA

ZORRINHO

ZIMBABVE

ZWIEFKA

ODBOR ZA POLITIČKA PITANJA

| Članovi AKP-a | Zastupnici u EP-u |
| --- | --- |
| HLONGWANE (ZIMBABVE), supredsjednik
  BURKINA FASO, potpredsjednik
  WAIS (DŽIBUTI), potpredsjednik | GOERENS, supredsjednik
  ZELLER, potpredsjednik
  GUERRERO SALOM, potpredsjednik |
| | |
| ANTIGVA I BARBUDA
  YEHOUETOME (BENIN)
  GBERI (KAMERUN)
  N’GON-BABA (SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKA)
  DJABIR (KOMORI)
  KONGO, REPUBLIKA
  DACOURY-TABLEY (OBALA BJELOKOSTI)
  FIDŽI
  SEERAJ (GVAJANA)
  PRIVERT (HAITI)
  PHILLIPS (JAMAJKA)
  LABOSO (KENIJA)
  LIBERIJA
  MUNTHALI (MALAVI)
  SOUKOUNA (MALI)
  MARŠALOVI OTOCI
  SITHOLE (MOZAMBIK)
  NAURU
  SVETI VINCENT I GRENADINI
  NDUGAI (TANZANIJA)
  SANTOS (ISTOČNI TIMOR)
  KLASSOU (TOGO)
  TAUSI (TUVALU) | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

Članovi AKP-a

Zastupnici u EP-u

HLONGWANE (ZIMBABVE), supredsjednik

BURKINA FASO, potpredsjednik

WAIS (DŽIBUTI), potpredsjednik

GOERENS, supredsjednik

ZELLER, potpredsjednik

GUERRERO SALOM, potpredsjednik

ANTIGVA I BARBUDA

YEHOUETOME (BENIN)

GBERI (KAMERUN)

N’GON-BABA (SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKA)

DJABIR (KOMORI)

KONGO, REPUBLIKA

DACOURY-TABLEY (OBALA BJELOKOSTI)

FIDŽI

SEERAJ (GVAJANA)

PRIVERT (HAITI)

PHILLIPS (JAMAJKA)

LABOSO (KENIJA)

LIBERIJA

MUNTHALI (MALAVI)

SOUKOUNA (MALI)

MARŠALOVI OTOCI

SITHOLE (MOZAMBIK)

NAURU

SVETI VINCENT I GRENADINI

NDUGAI (TANZANIJA)

SANTOS (ISTOČNI TIMOR)

KLASSOU (TOGO)

TAUSI (TUVALU)

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

ODBOR ZA GOSPODARSKI RAZVOJ, FINANCIJE I TRGOVINU

| Članovi AKP-a | Zastupnici u EP-u |
| --- | --- |
| TRINIDAD I TOBAGO, supredsjednica
  KING-ROUSSEAU (TRINIDAD I TOBAGO), potpredsjednica
  TONGA, potpredsjednik | FERRARA, supredsjednica
  ESTARÀS FERRAGUT, potpredsjednica
  MANSCOUR, potpredsjednik |
| | |
| WORRELL (BARBADOS)
  BOCVANA
  KARERWA (BURUNDI)
  ZELENORTSKA REPUBLIKA
  WA BASHARA (DEMOKRATSKA REPUBLIKA KONGO)
  EKVATORSKA GVINEJA (2)

  DAGO (ETIOPIJA)
  SYLLA (GVINEJA)
  MANI (GVINEJA BISSAU)
  KIRIBATI
  RAZAFIMBELO (MADAGASKAR)
  NAMIBIJA
  NIGERIJA
  NIUE
  SVETI TOMA I PRINCIP
  SALL (SENEGAL)
  SALOMONSKI OTOCI
  SVETI KRISTOFOR I NEVIS
  SVETA LUCIJA
  MAGID (SUDAN) (2)

  PANKA (SURINAM)
  DLAMINI (SVAZI)
  OULANYAH (UGANDA)
  HAMUDULU (ZAMBIJA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GIRAUTA VIDAL
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

Članovi AKP-a

Zastupnici u EP-u

TRINIDAD I TOBAGO, supredsjednica

KING-ROUSSEAU (TRINIDAD I TOBAGO), potpredsjednica

TONGA, potpredsjednik

FERRARA, supredsjednica

ESTARÀS FERRAGUT, potpredsjednica

MANSCOUR, potpredsjednik

WORRELL (BARBADOS)

BOCVANA

KARERWA (BURUNDI)

ZELENORTSKA REPUBLIKA

WA BASHARA (DEMOKRATSKA REPUBLIKA KONGO)

EKVATORSKA GVINEJA (2)

DAGO (ETIOPIJA)

SYLLA (GVINEJA)

MANI (GVINEJA BISSAU)

KIRIBATI

RAZAFIMBELO (MADAGASKAR)

NAMIBIJA

NIGERIJA

NIUE

SVETI TOMA I PRINCIP

SALL (SENEGAL)

SALOMONSKI OTOCI

SVETI KRISTOFOR I NEVIS

SVETA LUCIJA

MAGID (SUDAN) (2)

PANKA (SURINAM)

DLAMINI (SVAZI)

OULANYAH (UGANDA)

HAMUDULU (ZAMBIJA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GIRAUTA VIDAL

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

ODBOR ZA SOCIJALNA PITANJA I OKOLIŠ

| Članovi AKP-a | Zastupnici u EP-u |
| --- | --- |
| GABON, supredsjednik
  BALDEH (GAMBIJA), potpredsjednik
  DOMINIKANSKA REPUBLIKA, potpredsjednik | RIVASI, supredsjednica
  AGEA, potpredsjednica
  MUSSOLINI, potpredsjednica |
| | |
| PEREIRA (ANGOLA)
  BAHAMI
  PEYREFITTE (BELIZE)
  ADJEDOUE (ČAD)
  COOKOVI OTOCI
  DOMINIKA
  NAIB (ERITREJA)
  ASAMOAH (GANA)
  GARRAWAY (GRENADA)
  SOFONIA (LESOTO)
  ZAMEL (MAURETANIJA)
  MAURICIJUS
  MIKRONEZIJA (SAVEZNE DRŽAVE)
  OUMAR (NIGER)
  KAWAI (PALAU)
  PAPUA NOVA GVINEJA
  UWMANIPAYE (RUANDA)
  HUNT (SAMOA)
  POOLE (SEJŠELI)
  LEWALLY (SIJERA LEONE)
  SOMALIJA
  DUNJWA (JUŽNOAFRIČKA REPUBLIKA)
  LENGKON (VANUATU) | ALIOT
  BEARDER
  BUONANNO
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  MARUSIK
  McAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

Članovi AKP-a

Zastupnici u EP-u

GABON, supredsjednik

BALDEH (GAMBIJA), potpredsjednik

DOMINIKANSKA REPUBLIKA, potpredsjednik

RIVASI, supredsjednica

AGEA, potpredsjednica

MUSSOLINI, potpredsjednica

PEREIRA (ANGOLA)

BAHAMI

PEYREFITTE (BELIZE)

ADJEDOUE (ČAD)

COOKOVI OTOCI

DOMINIKA

NAIB (ERITREJA)

ASAMOAH (GANA)

GARRAWAY (GRENADA)

SOFONIA (LESOTO)

ZAMEL (MAURETANIJA)

MAURICIJUS

MIKRONEZIJA (SAVEZNE DRŽAVE)

OUMAR (NIGER)

KAWAI (PALAU)

PAPUA NOVA GVINEJA

UWMANIPAYE (RUANDA)

HUNT (SAMOA)

POOLE (SEJŠELI)

LEWALLY (SIJERA LEONE)

SOMALIJA

DUNJWA (JUŽNOAFRIČKA REPUBLIKA)

LENGKON (VANUATU)

ALIOT

BEARDER

BUONANNO

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

MARUSIK

McAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(1)  Sa statusom promatrača.

(2)  Sa statusom promatrača.

---

PRILOG II.

POPIS NAZOČNIH NA SJEDNICI ODRŽANOJ U STRASBOURGU (FRANCUSKA) OD 1. DO 3. PROSINCA 2014. GODINE

| JACKSON (Jamajka), supredsjednik | MICHEL, supredsjednik |
| --- | --- |
| | |
| PEREIRA (Angola)
  WORRELL (Barbados) (potpredsjednik)
  YEHOUETOME (Benin)
  KARERWA (Burundi)
  GBERI (Kamerun)
  ANDRADE RAMOS (Zelenortska Republika)
  DJABIR (Komori)
  NGON-BABA (Srednjoafrička Republika)
  WEIDOU (Čad) (potpredsjednik)
  NSIMBA MWANDO (Kongo, Demokratska Republika) (potpredsjednik)
  NDOU ANE (Kongo, Republika)
  DACOURY-TABLEY (Obala Bjelokosti)
  WAIS (Džibuti)
  JIMENEZ (Dominikanska Republika)
  NAIB (Eritreja)
  DAGO (Etiopija) (potpredsjednik)
  ASANGONO (Ekvatorska Gvineja) (2)

  MILEBOU (Gabon)
  BALDEH (Gambija)
  ASAMOAH (Gana)
  GARRAWAY (Grenada)
  SYLLA (Gvineja)
  MANE (Gvineja-Bissau)
  SEERAJ (Gvajana)
  PRIVERT (Haïti)
  PHILLIPS (Jamajka)
  LABOSO (Kenija)
  SOFONIA (Lesoto)
  MUNTHALE (Liberija)
  RAZAFINDRAVELO (Madagaskar)
  MUNTHALI (Malavi)
  SOUKOUNA (Mali)
  ZAMEL (Mauretanija)
  SITHOLE (Mozambik)
  NAHOLO (Namibija)
  OUMAR (Niger)
  ATOSE (Nigerija)
  KANAI (Palau)
  KOMUN (Papua Nova Gvineja)
  UWMANIPAYE (Ruanda)
  LONG (Sveta Lucija)
  HUNT (Samoa)
  SALL (Senegal) (potpredsjednik)
  POOLE (Sejšeli)
  BUNDU (Sijera Leone)
  DUNJWA (Južnoafrička Republika)
  AMIR (Sudan) (2)

  PANKA (Surinam) (potpredsjednik)
  DLAMINI (Svazi)
  NDUGAI (Tanzanija)
  SANTOS (Istočni Timor) (1)

  KLASSOU (Togo)
  KING-ROUSSEAU (Trinidad i Tobago) (1)

  TAUSI (Tuvalu)
  OULANYAH (Uganda)
  LENGKON (Vanuatu)
  HAMUDULU (Zambija)
  RUKOBO (Zimbabve) | AGEA
  BEARDER
  CEBALLOS
  CORRAO
  FERREIRA (3)
   (4)

  GABRIEL
  GAHLER (za GAL, K.)
  GAMBUS (za HERRANZ GARCIU, E.)
  GERICKE
  GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

  GUERRERO SALOM (3)
   (4)

  HEUBUCH (3)
   (4)

  KYENGE (3)
   (5)

  LÓPEZ AGUILAR (3)
   (4)

  MARTIN (za MANSCOURA L. J.) (3)
   (4)

  McAVAN
  NART (3)

  NEUSER
  PEDICINI
  PONGA (za DELAHAYE, A.)
  RIVASI (3)

  SCHAFFHAUSER (za ALIOTA, L.)
  SENRA RODRÍGUEZ (3)
   (4)

  SILVA PEREIRA (zaTHOMAS, I.) (3)
   (4)

  STIER (za CASU, D.)
  STOLOJAN
  TELICKA (za DE SARNEZA, M.) (3)
   (4)

  THEOCHAROUS (za MUSSOLINI, A.)
  WENTA (3)
   (5)

  WIELAND (3)

  ZELLER
  ZORRINHO (3)
   (4) |

JACKSON (Jamajka), supredsjednik

MICHEL, supredsjednik

PEREIRA (Angola)

WORRELL (Barbados) (potpredsjednik)

YEHOUETOME (Benin)

KARERWA (Burundi)

GBERI (Kamerun)

ANDRADE RAMOS (Zelenortska Republika)

DJABIR (Komori)

NGON-BABA (Srednjoafrička Republika)

WEIDOU (Čad) (potpredsjednik)

NSIMBA MWANDO (Kongo, Demokratska Republika) (potpredsjednik)

NDOU ANE (Kongo, Republika)

DACOURY-TABLEY (Obala Bjelokosti)

WAIS (Džibuti)

JIMENEZ (Dominikanska Republika)

NAIB (Eritreja)

DAGO (Etiopija) (potpredsjednik)

ASANGONO (Ekvatorska Gvineja) (2)

MILEBOU (Gabon)

BALDEH (Gambija)

ASAMOAH (Gana)

GARRAWAY (Grenada)

SYLLA (Gvineja)

MANE (Gvineja-Bissau)

SEERAJ (Gvajana)

PRIVERT (Haïti)

PHILLIPS (Jamajka)

LABOSO (Kenija)

SOFONIA (Lesoto)

MUNTHALE (Liberija)

RAZAFINDRAVELO (Madagaskar)

MUNTHALI (Malavi)

SOUKOUNA (Mali)

ZAMEL (Mauretanija)

SITHOLE (Mozambik)

NAHOLO (Namibija)

OUMAR (Niger)

ATOSE (Nigerija)

KANAI (Palau)

KOMUN (Papua Nova Gvineja)

UWMANIPAYE (Ruanda)

LONG (Sveta Lucija)

HUNT (Samoa)

SALL (Senegal) (potpredsjednik)

POOLE (Sejšeli)

BUNDU (Sijera Leone)

DUNJWA (Južnoafrička Republika)

AMIR (Sudan) (2)

PANKA (Surinam) (potpredsjednik)

DLAMINI (Svazi)

NDUGAI (Tanzanija)

SANTOS (Istočni Timor) (1)

KLASSOU (Togo)

KING-ROUSSEAU (Trinidad i Tobago) (1)

TAUSI (Tuvalu)

OULANYAH (Uganda)

LENGKON (Vanuatu)

HAMUDULU (Zambija)

RUKOBO (Zimbabve)

AGEA

BEARDER

CEBALLOS

CORRAO

FERREIRA (3)
   (4)

GABRIEL

GAHLER (za GAL, K.)

GAMBUS (za HERRANZ GARCIU, E.)

GERICKE

GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

GUERRERO SALOM (3)
   (4)

HEUBUCH (3)
   (4)

KYENGE (3)
   (5)

LÓPEZ AGUILAR (3)
   (4)

MARTIN (za MANSCOURA L. J.) (3)
   (4)

McAVAN

NART (3)

NEUSER

PEDICINI

PONGA (za DELAHAYE, A.)

RIVASI (3)

SCHAFFHAUSER (za ALIOTA, L.)

SENRA RODRÍGUEZ (3)
   (4)

SILVA PEREIRA (zaTHOMAS, I.) (3)
   (4)

STIER (za CASU, D.)

STOLOJAN

TELICKA (za DE SARNEZA, M.) (3)
   (4)

THEOCHAROUS (za MUSSOLINI, A.)

WENTA (3)
   (5)

WIELAND (3)

ZELLER

ZORRINHO (3)
   (4)

Također nazočni:

ANGOLA

TEIXEIRA

PEDRO

JAIME

PEDRO

ANDRÉ

SALAKIAKU

BARBADOS

BRATHWAITE

BENIN

DAYORI

HOUNGNIGBO

AGNIDOZAN

BOCVANA

MATAMBO

BURUNDI

MWIDOGO

HABONIMANA

NIYUBAHWE

NDAYIRORERE

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

NGOUNGOURE SAMBA

SREDNJOAFRIČKA REP.

NHON-BABA

NOUGANGA

ČAD

ADJI

MOG-NANGAR

GUELPINA

KONGO, Republika

TSATY MABIALA

INGANI

MVOUAMA

BANDOUBOULA

MADZOU

DOUMA

MENGA

KONGO, DEMOKRATSKA REPUBLIKA

BASIALA MAKA

MOLEKO MOLIWA

MUKALAY

LUKUKA

MABAYA

OBALA BJELOKOSTI

S. TOURE

DŽIBUTI

GOUMANEH

EKVATORSKA GVINEJA

NGUEMA MANANA

NCHAMA ELA MENGUE

ENGOGA MBO NCHAMA

GABON

MANGOUALA

NDONG NZONG

RISSONGA

NZEH ELLANG

GAMBIJA

SILLAH

NJIE

CAMARA

GANA

ALIFO

NSIAH

GVINEJA

SYLLA

DIALLO

SOUMAH

GVINEJA-BISSAU

MANE

DIAS

JAMAJKA

PHILLIPS

KENIJA

KEMBI GITURA

OCHIENG

SIALAI

MBAYA

NDINDIRI

CHEBET

KARWITHA

MADAGASKAR

VANOVASON

LEVAO

RAHARINIRINA

LIAHOSOA

RAZAFINDRATASY

MALAVI

KAPHAMTENGO YONA

LIPANDE

CHITEYEYE

MAKANDE

PATEL

MALI

CISSE

M. DIALLO

MAURITANIJA

EL MOKHTAR

SAMBA

WANATY MARRAKCHY

MOKHTAR

MINT HAMA OULD GHRIB

MOZAMBIK

NEMBA UAIENE

DAVA

MATE

NIGER

TIEMOKO

CHEGOU

FOUKORI

TONDY

MAINA

ILLO

MCAZALICA

NIGERIJA

ALHASSAN

AKPAN

TILLEY-GYADO

SENEGAL

SECK

LO

TALL

SIJERA LEONE

KUYEMBEH

LEWALLY

SORIE

KOROMA

JUŽNOAFRIČKA REPUBLIKA

STEENHUISEN

L.M. NZIMANDE

L. NZIMANDE

ROTHKEGEL

MADLALA

PAULSEN

SURINAM

NELSON

VISHNUDATT

TANZANIJA

MWANJELWA

YAKUBU

MAKWAI

TOGO

AZILAN

TRINIDAD I TOBAGO

JOSEPH

EDWARDS

UGANDA

AKOL OKULLU

BAKO

TANNA

KIBIRIGE

KAWEESA

KAGORO

ZAMBIJA

KABWE

MUBANGA

MUMBA

NGULUBE

VIJEĆE AKP-a

MOHAMED DIARÉ, ministar gospodarstva i financija Republike Gvineje, predsjednik Vijeća AKP-a

VIJEĆE EU-a

EUROPSKA KOMISIJA

NEVEN MIMICA, povjerenik Europske komisije za međunarodnu suradnju i razvoj

EUROPSKA SLUŽBA ZA VANJSKO DJELOVANJE

DE PEYRON, voditelj odjela, Panafrika

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR

VERBOVEN

AFRIČKA UNIJA

IGUEH

TAJNIŠTVO AKP-a

MUMUNI, glavni sutajnik

TAJNIŠTVO EU-a

AGUIRIANO NALDA, glavni sutajnik

---

(1)  Zemlja koju je predstavljala osoba koja nije zastupnik.

(2)  Sa statusom promatrača.

(3)  Nazočni 1. prosinca 2014. godine

(4)  Nazočni 2. prosinca 2014. godine

(5)  Nazočni 3. prosinca 2014. godine

---

PRILOG III

AKREDITIRANJE NEPARLAMENTARNIH ZASTUPNIKA

Istočni Timor

Nelson SANTOS

veleposlanik

Veleposlanstvo Istočnog Timora

Trinidad i Tobago

Margaret Allison KING-ROUSSEAU

veleposlanik

Veleposlanstvo Trinidada i Tobaga

---

PRILOG IV

USVOJENI TEKSTOVI

REZOLUCIJA (1)

o izazovu nacionalnog pomirenja u državama koje su izašle iz sukoba i koje su izašle iz krize

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u Strasbourgu (Francuska) od 1. do 3. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u Strasbourgu (Francuska) od 1. do 3. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 2. i članak 21. stavke 1. i 2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 2. i članak 21. stavke 1. i 2.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua između AKP-a i EZ-a, a posebno njegov članak 11., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua između AKP-a i EZ-a, a posebno njegov članak 11.,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravim i pravima naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravim i pravima naroda,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 235. o tranzicijskom pravosuđu u Africi Afričke komisije za ljudska prava i prava naroda, s njezina 53. redovitog zasjedanja u Banjulu (Gambija) od 9. do 22. travnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 235. o tranzicijskom pravosuđu u Africi Afričke komisije za ljudska prava i prava naroda, s njezina 53. redovitog zasjedanja u Banjulu (Gambija) od 9. do 22. travnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 1. lipnja 2006. o položaju žena u oružanim sukobima i njihovoj ulozi u obnovi i demokratskom procesu u državama koje su izašle iz sukoba (2005/2215(INI)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 1. lipnja 2006. o položaju žena u oružanim sukobima i njihovoj ulozi u obnovi i demokratskom procesu u državama koje su izašle iz sukoba (2005/2215(INI)),

| — | uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Međunarodni sporazum o ljudskim pravima, Ženevsku konvenciju od 12. kolovoza 1949. i protokole koji su joj pridodani 8. lipnja 1977., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Međunarodni sporazum o ljudskim pravima, Ženevsku konvenciju od 12. kolovoza 1949. i protokole koji su joj pridodani 8. lipnja 1977.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Glavnog tajnika Ujedinjenih naroda o vladavini prava i tranzicijskom pravosuđu u društvima koja se nalaze u sukobu i koja su izašla iz sukoba (S/2004/616), uključujući odgovarajuće preporuke sadržane u njemu; uzimajući u obzir izvješća glavnog tajnika Ujedinjenih naroda o ujedinjenju svojih snaga: poboljšanje potpore Ujedinjenih naroda za vladavinu prava (A/61/636-S/2006/980) i o poboljšanju posredništva i pomoćnih aktivnosti posredništva (S/2009/189), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Glavnog tajnika Ujedinjenih naroda o vladavini prava i tranzicijskom pravosuđu u društvima koja se nalaze u sukobu i koja su izašla iz sukoba (S/2004/616), uključujući odgovarajuće preporuke sadržane u njemu; uzimajući u obzir izvješća glavnog tajnika Ujedinjenih naroda o ujedinjenju svojih snaga: poboljšanje potpore Ujedinjenih naroda za vladavinu prava (A/61/636-S/2006/980) i o poboljšanju posredništva i pomoćnih aktivnosti posredništva (S/2009/189),

| — | uzimajući u obzir rezolucije Komisije Ujedinjenih naroda za ljudska prava o ljudskim pravima i tranzicijskom pravosuđu (2005/70 od 20. travnja 2005.), nekažnjavanju (2005/81 od 21. travnja 2005.) i pravu na istinu (2005/66 od 20. travnja 2005.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Komisije Ujedinjenih naroda za ljudska prava o ljudskim pravima i tranzicijskom pravosuđu (2005/70 od 20. travnja 2005.), nekažnjavanju (2005/81 od 21. travnja 2005.) i pravu na istinu (2005/66 od 20. travnja 2005.),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda br. 60/147 od 16. prosinca 2005. o temeljnim načelima i smjernicama o pravu na pravni lijek i naknadu štete za žrtve teških kršenja međunarodnog prava o ljudskim pravima i ozbiljnih povreda međunarodnog humanitarnog prava te Rezoluciju Vijeća za ljudska prava 9/10 i 9/11 od 24. rujna 2008. o ljudskim pravima i tranzicijskom pravosuđu i o pravu na istinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda br. 60/147 od 16. prosinca 2005. o temeljnim načelima i smjernicama o pravu na pravni lijek i naknadu štete za žrtve teških kršenja međunarodnog prava o ljudskim pravima i ozbiljnih povreda međunarodnog humanitarnog prava te Rezoluciju Vijeća za ljudska prava 9/10 i 9/11 od 24. rujna 2008. o ljudskim pravima i tranzicijskom pravosuđu i o pravu na istinu,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju br. 12/12 od 12. listopada 2009. Vijeća za ljudska prava Opće skupštine Ujedinjenih naroda o pravu na istinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju br. 12/12 od 12. listopada 2009. Vijeća za ljudska prava Opće skupštine Ujedinjenih naroda o pravu na istinu,

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjednika Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda od 16. travnja 2010. o izgradnji mira nakon izlaska iz sukoba, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjednika Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda od 16. travnja 2010. o izgradnji mira nakon izlaska iz sukoba,

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjednika Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda od 29. lipnja 2010. o promicanju i jačanju vladavine prava u smislu održavanja međunarodnog mira i sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjednika Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda od 29. lipnja 2010. o promicanju i jačanju vladavine prava u smislu održavanja međunarodnog mira i sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda br. 1325 od 31. listopada 2000. o ženama i miru i sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda br. 1325 od 31. listopada 2000. o ženama i miru i sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda br. 2122 od 18. listopada 2013. o jačanju uloge žena u svim fazama sprečavanja sukoba, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda br. 2122 od 18. listopada 2013. o jačanju uloge žena u svim fazama sprečavanja sukoba,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda br. 2151 od 28. travnja 2014. o održavanju međunarodnog mira i sigurnosti: reforma sektora sigurnosti: izazovi i mogućnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda br. 2151 od 28. travnja 2014. o održavanju međunarodnog mira i sigurnosti: reforma sektora sigurnosti: izazovi i mogućnosti,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o zaštiti kulturne baštine u slučaju oružanog sukoba usvojenu u Haagu 1954., njezin prvi protokol iz 1954. i drugi protokol koji joj je pridodan 26. ožujka 1999., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o zaštiti kulturne baštine u slučaju oružanog sukoba usvojenu u Haagu 1954., njezin prvi protokol iz 1954. i drugi protokol koji joj je pridodan 26. ožujka 1999.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije za istinu i pomirenje u Južnoj Africi, čija je namjera bila sastaviti popis svih slučajeva kršenja ljudskih prava počinjenih u državi od masakra u Sharpevilleu 1960., s ciljem nacionalnog pomirenja žrtava nasilja i počinitelja nasilja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije za istinu i pomirenje u Južnoj Africi, čija je namjera bila sastaviti popis svih slučajeva kršenja ljudskih prava počinjenih u državi od masakra u Sharpevilleu 1960., s ciljem nacionalnog pomirenja žrtava nasilja i počinitelja nasilja,

| — | uzimajući u obzir priručnik pod naslovom „Reconciliation After Violent Conflict” (Pomirenje nakon nasilnog sukoba), koji je sastavio Međunarodni institut za demokraciju i pomoć u izborima (International Institute for Democracy and Electoral Assistance – IDEA), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priručnik pod naslovom „Reconciliation After Violent Conflict” (Pomirenje nakon nasilnog sukoba), koji je sastavio Međunarodni institut za demokraciju i pomoć u izborima (International Institute for Democracy and Electoral Assistance – IDEA),

| — | uzimajući u obzir „Priručnik Odbora za pomoć u razvoju OECD-a o reformi sustava sigurnosti: pružanje potpore sigurnosti i pravdi (OECD DAC Handbook on Security System Reform (SSR): Supporting Security and Justice)” objavljen 2007., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Priručnik Odbora za pomoć u razvoju OECD-a o reformi sustava sigurnosti: pružanje potpore sigurnosti i pravdi (OECD DAC Handbook on Security System Reform (SSR): Supporting Security and Justice)” objavljen 2007.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a o globalnom širenju terorizma: uloga interneta i društvenih medija, usvojenu u Strasbourgu 19. ožujka 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a o globalnom širenju terorizma: uloga interneta i društvenih medija, usvojenu u Strasbourgu 19. ožujka 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za politička pitanja (AKP- EU/101.715/14/fin.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za politička pitanja (AKP- EU/101.715/14/fin.),

| A. | budući da postoje, ili su postojali, unutarnji oružani sukobi u mnogim državama AKP-a i Europske unije koji su bili posljedica političkih, društvenih, gospodarskih, etničkih ili vjerskih napetosti; |
| --- | --- |

A.

budući da postoje, ili su postojali, unutarnji oružani sukobi u mnogim državama AKP-a i Europske unije koji su bili posljedica političkih, društvenih, gospodarskih, etničkih ili vjerskih napetosti;

| B. | budući da je uspostava temeljnih društveno-gospodarskih uvjeta od presudne važnosti za jamčenje uistinu uključivog postupka konsolidacije stabilnosti i razvoja te pomirenja i budući da je takav postupak jedini način sprečavanja stalnih sukoba; |
| --- | --- |

B.

budući da je uspostava temeljnih društveno-gospodarskih uvjeta od presudne važnosti za jamčenje uistinu uključivog postupka konsolidacije stabilnosti i razvoja te pomirenja i budući da je takav postupak jedini način sprečavanja stalnih sukoba;

| C. | budući da sukobi učvršćuju fenomen gladi i apsolutnog siromaštva i sprečavaju razvoj tijekom dugih razdoblja te istodobno uzrokuju mnoge izrazito teške i dugotrajne situacije; |
| --- | --- |

C.

budući da sukobi učvršćuju fenomen gladi i apsolutnog siromaštva i sprečavaju razvoj tijekom dugih razdoblja te istodobno uzrokuju mnoge izrazito teške i dugotrajne situacije;

| D. | budući da trajanje sukoba, opseg nasilja i broj žrtava određuju koliko je teško okončati sukob i postići pravo pomirenje; |
| --- | --- |

D.

budući da trajanje sukoba, opseg nasilja i broj žrtava određuju koliko je teško okončati sukob i postići pravo pomirenje;

| E. | budući da je nepovoljan učinak sukoba na žene i djecu, a time i na mir i pomirenje, prijetnja stabilnosti i razvoju; |
| --- | --- |

E.

budući da je nepovoljan učinak sukoba na žene i djecu, a time i na mir i pomirenje, prijetnja stabilnosti i razvoju;

| F. | budući da određeni sukobi mogu potaknuti velika kretanja stanovništva i time pridonijeti narušavanju gospodarstava i demografske slike cijelih regija; |
| --- | --- |

F.

budući da određeni sukobi mogu potaknuti velika kretanja stanovništva i time pridonijeti narušavanju gospodarstava i demografske slike cijelih regija;

| G. | budući da je važno boriti se protiv rasističkih tendencija i sklonosti diskriminaciji i netoleranciji; |
| --- | --- |

G.

budući da je važno boriti se protiv rasističkih tendencija i sklonosti diskriminaciji i netoleranciji;

| H. | budući da su čuvanje prava žena i djevojčica i njihova potpuna i stalna uključenost u postupke rješavanja sukoba i nacionalnog pomirenja od ključne važnosti za uspostavu trajnog mira i sigurnosti; |
| --- | --- |

H.

budući da su čuvanje prava žena i djevojčica i njihova potpuna i stalna uključenost u postupke rješavanja sukoba i nacionalnog pomirenja od ključne važnosti za uspostavu trajnog mira i sigurnosti;

| I. | budući da je pomirenje istodobno cilj i težnja i stoga je pravo pomirenje izuzetno složen i dugotrajan postupak koji može obuhvatiti nekoliko generacija, koji zahtijeva zajedničku i stalnu odlučnost usmjerenu na uspjeh te uključenost nezavisnih organizacija kojima vjeruju sve strane; |
| --- | --- |

I.

budući da je pomirenje istodobno cilj i težnja i stoga je pravo pomirenje izuzetno složen i dugotrajan postupak koji može obuhvatiti nekoliko generacija, koji zahtijeva zajedničku i stalnu odlučnost usmjerenu na uspjeh te uključenost nezavisnih organizacija kojima vjeruju sve strane;

| J. | budući da do pomirenja ne može doći bez precizno i detaljno sastavljenog popisa slučajeva kršenja i zločina koje su počinile sve strane, ozbiljne i pravedne istrage tih djela, priznanja djela i okolnosti u kojima su se našli počinitelji i žrtve kad su se ta djela dogodila te poštene naknade štete u određenom obliku; |
| --- | --- |

J.

budući da do pomirenja ne može doći bez precizno i detaljno sastavljenog popisa slučajeva kršenja i zločina koje su počinile sve strane, ozbiljne i pravedne istrage tih djela, priznanja djela i okolnosti u kojima su se našli počinitelji i žrtve kad su se ta djela dogodila te poštene naknade štete u određenom obliku;

| K. | budući da mjere pomirenja mogu biti učinkovite samo ako su u skladu s međunarodnim pravom, posebno pravom o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

K.

budući da mjere pomirenja mogu biti učinkovite samo ako su u skladu s međunarodnim pravom, posebno pravom o ljudskim pravima;

| L. | budući da cijeli niz zločina spada u nadležnost Međunarodnog kaznenog suda, koji je u pojedinim slučajevima jedino tijelo koje može suditi, odrediti kaznu i pokrenuti sudski postupak, sprečavati nekažnjavanje i odvraćati od kriminala; |
| --- | --- |

L.

budući da cijeli niz zločina spada u nadležnost Međunarodnog kaznenog suda, koji je u pojedinim slučajevima jedino tijelo koje može suditi, odrediti kaznu i pokrenuti sudski postupak, sprečavati nekažnjavanje i odvraćati od kriminala;

| M. | budući da su počinjeni zločini i prekršaji u većini slučajeva ekstremno izražavanje izuzetne ogorčenosti velikog broja stanovnika te je stoga potrebno pronaći rješenja za uzroke te ogorčenosti; |
| --- | --- |

M.

budući da su počinjeni zločini i prekršaji u većini slučajeva ekstremno izražavanje izuzetne ogorčenosti velikog broja stanovnika te je stoga potrebno pronaći rješenja za uzroke te ogorčenosti;

| N. | budući da je u određenim slučajevima upozoreno na prešutno sudioništvo velikog dijela stanovništva i međunarodnu suodgovornost; |
| --- | --- |

N.

budući da je u određenim slučajevima upozoreno na prešutno sudioništvo velikog dijela stanovništva i međunarodnu suodgovornost;

| O. | budući da je, u suradnji sa sudovima, razvijen drugi pristup koji uključuje uspostavu više od 20 komisija za „istinu i pomirenje” diljem svijeta, a posebno u Africi, u kojoj se nalazi najpoznatija od njih: Komisija Južne Afrike; |
| --- | --- |

O.

budući da je, u suradnji sa sudovima, razvijen drugi pristup koji uključuje uspostavu više od 20 komisija za „istinu i pomirenje” diljem svijeta, a posebno u Africi, u kojoj se nalazi najpoznatija od njih: Komisija Južne Afrike;

| P. | budući da je, dok je prvi preduvjet za pravdu istina, povezanost pravde i pomirenja, sjećanja i društvenog mira složeno pitanje; budući da je nekažnjavanje često središnje pitanje rasprave između logike „zaborava” koju podupiru bivši tlačitelji i logike pravde kojoj teže žrtve; |
| --- | --- |

P.

budući da je, dok je prvi preduvjet za pravdu istina, povezanost pravde i pomirenja, sjećanja i društvenog mira složeno pitanje; budući da je nekažnjavanje često središnje pitanje rasprave između logike „zaborava” koju podupiru bivši tlačitelji i logike pravde kojoj teže žrtve;

| Q. | budući da su društveno-političke okolnosti koje su uzrokovale određenu krizu, kao i one koje su dovele do njezina kraja, jedinstvene za tu krizu te da je stoga potrebno donijeti primjerenu i ciljanu strategiju za pomirenje, u cijelosti i nepristrano priznavajući unutarnje i vanjske odgovornosti; |
| --- | --- |

Q.

budući da su društveno-političke okolnosti koje su uzrokovale određenu krizu, kao i one koje su dovele do njezina kraja, jedinstvene za tu krizu te da je stoga potrebno donijeti primjerenu i ciljanu strategiju za pomirenje, u cijelosti i nepristrano priznavajući unutarnje i vanjske odgovornosti;

| R. | budući da je, s obzirom na to da je pomirenje dugoročna obveza, od ključne važnosti konsolidirati načela pravde, vladavine prava i političke stabilnosti, brinući se za to da postupak ponovne uspostave i podizanja povjerenja bude praćen posebnim društvenim, obrazovnim i razvojnim mjerama te mjerama gospodarske integracije i obnove, s ciljem iskorjenjivanja siromaštva; |
| --- | --- |

R.

budući da je, s obzirom na to da je pomirenje dugoročna obveza, od ključne važnosti konsolidirati načela pravde, vladavine prava i političke stabilnosti, brinući se za to da postupak ponovne uspostave i podizanja povjerenja bude praćen posebnim društvenim, obrazovnim i razvojnim mjerama te mjerama gospodarske integracije i obnove, s ciljem iskorjenjivanja siromaštva;

| S. | budući da visokokvalitetan, nediskriminatorni obrazovni sustav može predstavljati pozitivan poticaj za mir i može pomoći spriječiti daljnje sukobe; |
| --- | --- |

S.

budući da visokokvalitetan, nediskriminatorni obrazovni sustav može predstavljati pozitivan poticaj za mir i može pomoći spriječiti daljnje sukobe;

| T. | budući da je za vrijeme sukoba kulturna baština koja pripada različitim etničkim ili vjerskim zajednicama često meta protivničkih skupina i budući da uništavanje tih simbola zajedničke povijesti i tradicije dovodi do trajne mržnje i ogorčenosti između uključenih strana, rezultirajući fenomenom poznatim kao damnatio memoriae; |
| --- | --- |

T.

budući da je za vrijeme sukoba kulturna baština koja pripada različitim etničkim ili vjerskim zajednicama često meta protivničkih skupina i budući da uništavanje tih simbola zajedničke povijesti i tradicije dovodi do trajne mržnje i ogorčenosti između uključenih strana, rezultirajući fenomenom poznatim kao damnatio memoriae;

| 1. | snažno potiče sve sudionike postupka nakon izlaska iz sukoba, a posebno političke vođe, da potpomognu nacionalno pomirenje kroz konstruktivan, uključiv, otvoren i stalni dijalog, s obzirom na to da uspostava mira i stabilnosti u jednoj državi također znači uklanjanje potencijalnog rizika za cijelu podregiju; |
| --- | --- |

1.

snažno potiče sve sudionike postupka nakon izlaska iz sukoba, a posebno političke vođe, da potpomognu nacionalno pomirenje kroz konstruktivan, uključiv, otvoren i stalni dijalog, s obzirom na to da uspostava mira i stabilnosti u jednoj državi također znači uklanjanje potencijalnog rizika za cijelu podregiju;

| 2. | naglašava važnost nacionalnih parlamenata u postupku pomirenja i demokratizacije s obzirom na to da oni odražavaju nacionalnu raznolikost i olakšavaju dijalog između različitih zajednica; |
| --- | --- |

2.

naglašava važnost nacionalnih parlamenata u postupku pomirenja i demokratizacije s obzirom na to da oni odražavaju nacionalnu raznolikost i olakšavaju dijalog između različitih zajednica;

| 3. | prenosi tim sudionicima, snažnom željom za podizanjem razine osviještenosti i informiranjem, važnost jačanja poruka pomirenja kako bi se osigurala snažna javna potpora i sudjelovanje javnosti u postupku pomirenja; |
| --- | --- |

3.

prenosi tim sudionicima, snažnom željom za podizanjem razine osviještenosti i informiranjem, važnost jačanja poruka pomirenja kako bi se osigurala snažna javna potpora i sudjelovanje javnosti u postupku pomirenja;

| 4. | preporučuje, u slučajevima u kojima sudovi nemaju odgovarajuće mogućnosti, uspostavu pravosudnih i nepravosudnih mehanizama za tranzicijsko pravosuđe, uz sudjelovanje svih skupina, uključujući žene, mlade te vođe zajednica i vjerske vođe, uzimajući u obzir činjenicu da takvi mehanizmi nikada ne bi smjeli dovesti do zlouporabe ili narušavanja ukupnih pravosudnih mjera; |
| --- | --- |

4.

preporučuje, u slučajevima u kojima sudovi nemaju odgovarajuće mogućnosti, uspostavu pravosudnih i nepravosudnih mehanizama za tranzicijsko pravosuđe, uz sudjelovanje svih skupina, uključujući žene, mlade te vođe zajednica i vjerske vođe, uzimajući u obzir činjenicu da takvi mehanizmi nikada ne bi smjeli dovesti do zlouporabe ili narušavanja ukupnih pravosudnih mjera;

| 5. | ističe važnu ulogu međunarodne zajednice, a posebno Međunarodnog kaznenog suda, u borbi protiv nekažnjavanja; |
| --- | --- |

5.

ističe važnu ulogu međunarodne zajednice, a posebno Međunarodnog kaznenog suda, u borbi protiv nekažnjavanja;

| 6. | naglašava potrebu da se komisijama za „istinu i pomirenje” daju potpuna nezavisnost, dovoljni resursi i ovlasti potrebni za propisno izvršenje njihovih dužnosti; |
| --- | --- |

6.

naglašava potrebu da se komisijama za „istinu i pomirenje” daju potpuna nezavisnost, dovoljni resursi i ovlasti potrebni za propisno izvršenje njihovih dužnosti;

| 7. | potiče uspostavu odbora zaduženoga za rješavanje pitanja povezanih s ljudskim pravima unutar svakog parlamenta; |
| --- | --- |

7.

potiče uspostavu odbora zaduženoga za rješavanje pitanja povezanih s ljudskim pravima unutar svakog parlamenta;

| 8. | potiče strane koje vode pregovore o miru da se odupru iskušenju uključivanja klauzula o pomilovanju u sveobuhvatne sporazume, s obzirom na to da nekažnjavanje, iako je u kratkoročnom smislu poticajno sredstvo, može sadržavati temelje novog sukoba; |
| --- | --- |

8.

potiče strane koje vode pregovore o miru da se odupru iskušenju uključivanja klauzula o pomilovanju u sveobuhvatne sporazume, s obzirom na to da nekažnjavanje, iako je u kratkoročnom smislu poticajno sredstvo, može sadržavati temelje novog sukoba;

| 9. | naglašava ulaganje svih napora kako bi se osigurale „mirovna dividenda” kao rezultat postupaka nacionalnog pomirenja i njezina korist društvu kao cjelini, uključujući najosjetljivije skupine; |
| --- | --- |

9.

naglašava ulaganje svih napora kako bi se osigurale „mirovna dividenda” kao rezultat postupaka nacionalnog pomirenja i njezina korist društvu kao cjelini, uključujući najosjetljivije skupine;

| 10. | posebno naglašava važnost prepoznavanja neprimjenjivosti zastare na zločine protiv čovječanstva i ratne zločine; |
| --- | --- |

10.

posebno naglašava važnost prepoznavanja neprimjenjivosti zastare na zločine protiv čovječanstva i ratne zločine;

| 11. | ističe ulogu koju bi međunarodna zajednica trebala imati u održavanju prave ravnoteže između potrebe za mirom i potrebe za pravdom u situacijama nakon izlaska iz sukoba te poziva na nepristrano olakšavanje uz dovoljnu tehničku pomoć; |
| --- | --- |

11.

ističe ulogu koju bi međunarodna zajednica trebala imati u održavanju prave ravnoteže između potrebe za mirom i potrebe za pravdom u situacijama nakon izlaska iz sukoba te poziva na nepristrano olakšavanje uz dovoljnu tehničku pomoć;

| 12. | poziva međunarodne i regionalne organizacije, uključujući Europsku uniju, da u okviru svoje potpore postupka normalizacije u nestabilnim zemljama zauzmu sveobuhvatan pristup koji uzima u obzir rodnu jednakost; međutim, naglašava da je svaka situacija jedinstvena i upozorava na potrebu utvrđivanja strategija, instrumenata i metoda za uspostavu ozračja međusobnog povjerenja između institucija i ljudi, i među samim ljudima, pritom u cijelosti poštujući raznolikost; također poziva na pružanje potpore za obrazovne programe koji se odnose na uspostavu mira i sustave socijalne zaštite namijenjene najosjetljivijim skupinama; |
| --- | --- |

12.

poziva međunarodne i regionalne organizacije, uključujući Europsku uniju, da u okviru svoje potpore postupka normalizacije u nestabilnim zemljama zauzmu sveobuhvatan pristup koji uzima u obzir rodnu jednakost; međutim, naglašava da je svaka situacija jedinstvena i upozorava na potrebu utvrđivanja strategija, instrumenata i metoda za uspostavu ozračja međusobnog povjerenja između institucija i ljudi, i među samim ljudima, pritom u cijelosti poštujući raznolikost; također poziva na pružanje potpore za obrazovne programe koji se odnose na uspostavu mira i sustave socijalne zaštite namijenjene najosjetljivijim skupinama;

| 13. | naglašava važnost poduzimanja konkretnih mjera na lokalnoj razini radi promicanja pomirenja u samoj jezgri društva, a posebno među mladima, kroz kampanje informiranja i zajedničke projekte kojima se mogu premostiti etničke, vjerske i političke podjele u samom korijenu sukoba; |
| --- | --- |

13.

naglašava važnost poduzimanja konkretnih mjera na lokalnoj razini radi promicanja pomirenja u samoj jezgri društva, a posebno među mladima, kroz kampanje informiranja i zajedničke projekte kojima se mogu premostiti etničke, vjerske i političke podjele u samom korijenu sukoba;

| 14. | potiče međunarodnu zajednicu i sve uključene sudionike da se pobrinu za to da osobe u nevolji, posebno one koje se nalaze na poraženoj strani, primaju humanitarnu pomoć tijekom postupka pomirenja; |
| --- | --- |

14.

potiče međunarodnu zajednicu i sve uključene sudionike da se pobrinu za to da osobe u nevolji, posebno one koje se nalaze na poraženoj strani, primaju humanitarnu pomoć tijekom postupka pomirenja;

| 15. | poziva zemlje da podupru lokalne mirovne inicijative i uzmu u obzir potrebe žena tijekom postupka obnove, reintegracije i ponovne izgradnje nakon izlaska iz sukoba; |
| --- | --- |

15.

poziva zemlje da podupru lokalne mirovne inicijative i uzmu u obzir potrebe žena tijekom postupka obnove, reintegracije i ponovne izgradnje nakon izlaska iz sukoba;

| 16. | poziva međunarodne organizacije, posebno Fond Ujedinjenih naroda za djecu (UNICEF), da podupru vlade u donošenju i provedbi akcijskih planova koji se odnose na djecu s područja oružanog sukoba; |
| --- | --- |

16.

poziva međunarodne organizacije, posebno Fond Ujedinjenih naroda za djecu (UNICEF), da podupru vlade u donošenju i provedbi akcijskih planova koji se odnose na djecu s područja oružanog sukoba;

| 17. | poziva sve države da potpišu, ratificiraju i provedu Ugovor o trgovini oružjem (ATT), koji će stupiti na snagu 24. prosinca 2014., kako bi se jamčilo:






  — | izdavanje ovlaštenja za prijenos samo uz predočenje dozvole ili posebnog dopuštenja; |
| --- | --- | --- |

17.

poziva sve države da potpišu, ratificiraju i provedu Ugovor o trgovini oružjem (ATT), koji će stupiti na snagu 24. prosinca 2014., kako bi se jamčilo:

—

izdavanje ovlaštenja za prijenos samo uz predočenje dozvole ili posebnog dopuštenja;

| — | poštovanje obveza koje proizlaze iz primjenjivog međunarodnog prava; |
| --- | --- |

—

poštovanje obveza koje proizlaze iz primjenjivog međunarodnog prava;

| — | poštovanje i provođenje embarga o kojima je odlučilo Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda; i |
| --- | --- |

—

poštovanje i provođenje embarga o kojima je odlučilo Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda; i

| — | neizdavanje dozvola i ovlaštenja ako postoji rizik od počinjenja ozbiljnog kršenja ljudskih prava ili međunarodnog humanitarnog prava i, posebno, ako postoji rizik da takvo oružje dospije u ruke neovlaštenih korisnika poput terorista, plaćenika ili gerilaca, čime bi se ugrozile unutarnja i/ili regionalna sigurnost i stabilnost; |
| --- | --- |

—

neizdavanje dozvola i ovlaštenja ako postoji rizik od počinjenja ozbiljnog kršenja ljudskih prava ili međunarodnog humanitarnog prava i, posebno, ako postoji rizik da takvo oružje dospije u ruke neovlaštenih korisnika poput terorista, plaćenika ili gerilaca, čime bi se ugrozile unutarnja i/ili regionalna sigurnost i stabilnost;

| 18. | poziva države da podupru sve inicijative i programe čija je namjena osigurati postupnu integraciju žena koje su bile žrtve nasilja u društvo kao aktivnih i konstruktivnih osoba; |
| --- | --- |

18.

poziva države da podupru sve inicijative i programe čija je namjena osigurati postupnu integraciju žena koje su bile žrtve nasilja u društvo kao aktivnih i konstruktivnih osoba;

| 19. | ističe temeljnu ulogu civilnog društva koju bi ono moglo imati kao poveznica između tijela vlasti i tijela za pomirenje; |
| --- | --- |

19.

ističe temeljnu ulogu civilnog društva koju bi ono moglo imati kao poveznica između tijela vlasti i tijela za pomirenje;

| 20. | ističe važnost pluralističkih, slobodnih i nezavisnih medija, temeljnog sredstva podizanja razine osviještenosti u vezi s postupcima pomirenja, koji također pomažu izvršenju demokratskog nadzora i čine proces transparentnim, te na njihovo zagovaranje i osiguranje potpore za njih; |
| --- | --- |

20.

ističe važnost pluralističkih, slobodnih i nezavisnih medija, temeljnog sredstva podizanja razine osviještenosti u vezi s postupcima pomirenja, koji također pomažu izvršenju demokratskog nadzora i čine proces transparentnim, te na njihovo zagovaranje i osiguranje potpore za njih;

| 21. | priznaje da je naknada štete za zločine i prekršaje važan aspekt svakog postupka pomirenja i stoga poziva na uključivanje posebne stavke u proračune zemalja u tu svrhu; |
| --- | --- |

21.

priznaje da je naknada štete za zločine i prekršaje važan aspekt svakog postupka pomirenja i stoga poziva na uključivanje posebne stavke u proračune zemalja u tu svrhu;

| 22. | naglašava važnost promicanja vladavine prava i jamčenja pravde za sve, uključujući kroz razvoj učinkovitih, odgovornih i transparentnih institucija; |
| --- | --- |

22.

naglašava važnost promicanja vladavine prava i jamčenja pravde za sve, uključujući kroz razvoj učinkovitih, odgovornih i transparentnih institucija;

| 23. | naglašava važnost zaštite i čuvanja materijalne i nematerijalne kulturne baštine, posebno one od simboličkog značaja za razne uključene etničke i vjerske zajednice; |
| --- | --- |

23.

naglašava važnost zaštite i čuvanja materijalne i nematerijalne kulturne baštine, posebno one od simboličkog značaja za razne uključene etničke i vjerske zajednice;

| 24. | snažno preporučuje jačanje državnih struktura i institucija, posebno u vezi s pravnim sustavom; poziva nacionalna tijela da namijene potrebna sredstva u tu svrhu; |
| --- | --- |

24.

snažno preporučuje jačanje državnih struktura i institucija, posebno u vezi s pravnim sustavom; poziva nacionalna tijela da namijene potrebna sredstva u tu svrhu;

| 25. | naglašava činjenicu da bez mira i stabilnosti nema razvoja; pozdravlja uključivanje 16. cilja održivog razvoja u završni dokument Otvorene radne skupine Ujedinjenih naroda o okviru globalnog razvoja nakon 2015., koji obuhvaća promicanje miroljubivih i uključivih društava; poziva države AKP-a, države članice EU-a i međunarodnu zajednicu da ustraju u tome da 16. cilj održivog razvoja ostane samostalan cilj unutar novog okvira i da prihvate pristup temeljen na pravima kao osnovu strategije globalnog razvoja; |
| --- | --- |

25.

naglašava činjenicu da bez mira i stabilnosti nema razvoja; pozdravlja uključivanje 16. cilja održivog razvoja u završni dokument Otvorene radne skupine Ujedinjenih naroda o okviru globalnog razvoja nakon 2015., koji obuhvaća promicanje miroljubivih i uključivih društava; poziva države AKP-a, države članice EU-a i međunarodnu zajednicu da ustraju u tome da 16. cilj održivog razvoja ostane samostalan cilj unutar novog okvira i da prihvate pristup temeljen na pravima kao osnovu strategije globalnog razvoja;

| 26. | upućuje na važnost pružanja potpore i poštovanja nezavisnosti i nepristranosti pravosuđa kao preduvjeta za pravdu i pošteno suđenje te demokratskog instrumenta pomirenja; |
| --- | --- |

26.

upućuje na važnost pružanja potpore i poštovanja nezavisnosti i nepristranosti pravosuđa kao preduvjeta za pravdu i pošteno suđenje te demokratskog instrumenta pomirenja;

| 27. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede institucijama Afričke unije i institucijama Europske unije, Vijeću AKP-a, regionalnim integriranim organizacijama skupine AKP i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

27.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede institucijama Afričke unije i institucijama Europske unije, Vijeću AKP-a, regionalnim integriranim organizacijama skupine AKP i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda.

REZOLUCIJA (2)

o strategiji razvoja privatnog sektora, uključujući inovacije, za održivi razvoj

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u Strasbourgu (Francuska) od 1. do 3. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u Strasbourgu (Francuska) od 1. do 3. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja, s jedne strane, i Europske zajednice te njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (3) (Sporazum iz Cotonoua), prema prvoj izmjeni u Luxembourgu 25. lipnja 2005. (4) i prema drugoj izmjeni u Ouagadougouu 22. lipnja 2010. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja, s jedne strane, i Europske zajednice te njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (3) (Sporazum iz Cotonoua), prema prvoj izmjeni u Luxembourgu 25. lipnja 2005. (4) i prema drugoj izmjeni u Ouagadougouu 22. lipnja 2010. (5),

| — | uzimajući u obzir članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u kojem je navedeno da: „Glavni cilj politike razvojne suradnje Unije je smanjenje i dugoročno iskorjenjivanje siromaštva. Unija uzima u obzir ciljeve razvojne suradnje u politikama koje provodi, a koje bi mogle utjecati na zemlje u razvoju” (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u kojem je navedeno da: „Glavni cilj politike razvojne suradnje Unije je smanjenje i dugoročno iskorjenjivanje siromaštva. Unija uzima u obzir ciljeve razvojne suradnje u politikama koje provodi, a koje bi mogle utjecati na zemlje u razvoju” (6),

| — | uzimajući u obzir „Plan za 2014. – 2017.”, koji proizlazi iz četvrtog sastanka na vrhu EU-a i Afrike održanoga u travnju 2014. u Bruxellesu, a posebno njegove stavke od 30. do 32., u kojima se naglašava važnost znanosti, tehnologije i inovacija kao ključnih područja suradnje (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Plan za 2014. – 2017.”, koji proizlazi iz četvrtog sastanka na vrhu EU-a i Afrike održanoga u travnju 2014. u Bruxellesu, a posebno njegove stavke od 30. do 32., u kojima se naglašava važnost znanosti, tehnologije i inovacija kao ključnih područja suradnje (7),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. listopada 2011. naslovljenu „Povećanje učinka razvojne politike EU-a: plan za promjenu” (COM(2011)0637), u okviru koje se naglašava potreba EU-a da podupre konkurentne lokalne privatne sektore u zemljama u razvoju i da razvije nove načine suradnje s privatnim sektorom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. listopada 2011. naslovljenu „Povećanje učinka razvojne politike EU-a: plan za promjenu” (COM(2011)0637), u okviru koje se naglašava potreba EU-a da podupre konkurentne lokalne privatne sektore u zemljama u razvoju i da razvije nove načine suradnje s privatnim sektorom,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. svibnja 2014. Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Snažnija uloga privatnog sektora u postizanju uključivog i održivog rasta u zemljama u razvoju” (COM(2014)0263) (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. svibnja 2014. Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Snažnija uloga privatnog sektora u postizanju uključivog i održivog rasta u zemljama u razvoju” (COM(2014)0263) (8),

| — | uzimajući u obzir Strateški okvir za razvoj privatnog sektora AKP-a (AKP/85/004/14) donesen u travnju 2014., čiji je cilj osigurati skupini AKP načela i opće smjernice na kojima bi se temeljila buduća djelovanja koja se odnose na razvoj privatnog sektora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strateški okvir za razvoj privatnog sektora AKP-a (AKP/85/004/14) donesen u travnju 2014., čiji je cilj osigurati skupini AKP načela i opće smjernice na kojima bi se temeljila buduća djelovanja koja se odnose na razvoj privatnog sektora,

| — | uzimajući u obzir Zajednički okvir suradnje AKP-a i EU-a za potporu razvoja privatnog sektora u državama AKP-a (AKP-EU 2119/14 – odluka br. 7 s 99. sjednice Vijeća ministara AKP-a održane od 16. do 18. lipnja 2014.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajednički okvir suradnje AKP-a i EU-a za potporu razvoja privatnog sektora u državama AKP-a (AKP-EU 2119/14 – odluka br. 7 s 99. sjednice Vijeća ministara AKP-a održane od 16. do 18. lipnja 2014.),

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a doneseno na Općoj skupštini UN-a 1. rujna 2009. pod naslovom „Suradnja između Ujedinjenih naroda i svih relevantnih partnera, posebno privatnog sektora” (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a doneseno na Općoj skupštini UN-a 1. rujna 2009. pod naslovom „Suradnja između Ujedinjenih naroda i svih relevantnih partnera, posebno privatnog sektora” (9),

| — | uzimajući u obzir „Strategiju rada s privatnim sektorom” (srpanj 2012.) (10) Programa Ujedinjenih naroda za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Strategiju rada s privatnim sektorom” (srpanj 2012.) (10) Programa Ujedinjenih naroda za razvoj,

| — | uzimajući u obzir Milenijsku deklaraciju Ujedinjenih naroda od 8. rujna 2000., a posebno njezin stavak 20., u kojem se ističe potreba za „razvojem snažnih partnerstva s privatnim sektorom i organizacijama civilnog društva u svrhu razvoja i iskorjenjivanja siromaštva” (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Milenijsku deklaraciju Ujedinjenih naroda od 8. rujna 2000., a posebno njezin stavak 20., u kojem se ističe potreba za „razvojem snažnih partnerstva s privatnim sektorom i organizacijama civilnog društva u svrhu razvoja i iskorjenjivanja siromaštva” (11),

| — | uzimajući u obzir Parišku deklaraciju o učinkovitosti pomoći od 2. ožujka 2005. i Akcijski plan iz Accre od 4. rujna 2008., pri čemu se Akcijski plan iz Accre odnosi na potrebu za „predvođenjem koordinacije pomoći na svim razinama u vezi s ostalim razvojnim resursima kroz dijalog s donatorima i poticanjem sudjelovanja civilnog društva i privatnog sektora” (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Parišku deklaraciju o učinkovitosti pomoći od 2. ožujka 2005. i Akcijski plan iz Accre od 4. rujna 2008., pri čemu se Akcijski plan iz Accre odnosi na potrebu za „predvođenjem koordinacije pomoći na svim razinama u vezi s ostalim razvojnim resursima kroz dijalog s donatorima i poticanjem sudjelovanja civilnog društva i privatnog sektora” (12),

| — | uzimajući u obzir Partnerstvo iz Busana za učinkovitu razvojnu suradnju sklopljeno 1. prosinca 2011., a posebno njegov stavak 32. koji se odnosi na potrebu za „prepoznavanjem središnje uloge privatnog sektora u unapređenju inovacija, stvaranju bogatstva, prihoda i radnih mjesta, uporabi domaćih resursa i pridonošenju smanjenju razine siromaštva” (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Partnerstvo iz Busana za učinkovitu razvojnu suradnju sklopljeno 1. prosinca 2011., a posebno njegov stavak 32. koji se odnosi na potrebu za „prepoznavanjem središnje uloge privatnog sektora u unapređenju inovacija, stvaranju bogatstva, prihoda i radnih mjesta, uporabi domaćih resursa i pridonošenju smanjenju razine siromaštva” (13),

| — | uzimajući u obzir izvješće Konferencije Ujedinjenih naroda o održivom razvoju za Konferenciju Ujedinjenih naroda Rio+20 o održivom razvoju od 20. do 22. lipnja 2012. (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Konferencije Ujedinjenih naroda o održivom razvoju za Konferenciju Ujedinjenih naroda Rio+20 o održivom razvoju od 20. do 22. lipnja 2012. (14),

| — | uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju (15),

| — | uzimajući u obzir strategiju EU-a Europa 2020., a posebno njezin cilj ulaganja 3 % BDP-a u istraživanja i razvoj, koja se posebno usredotočuje na potrebu da u istraživanja i razvoj ulažu i javni i privatni sektor te na ostvarenje svojih ciljeva (COM(2010)2020) (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju EU-a Europa 2020., a posebno njezin cilj ulaganja 3 % BDP-a u istraživanja i razvoj, koja se posebno usredotočuje na potrebu da u istraživanja i razvoj ulažu i javni i privatni sektor te na ostvarenje svojih ciljeva (COM(2010)2020) (16),

| — | uzimajući u obzir Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima (17),

| — | uzimajući u obzir Tripartitnu deklaraciju o načelima koja se odnose na multinacionalna društva i socijalnu politiku (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Tripartitnu deklaraciju o načelima koja se odnose na multinacionalna društva i socijalnu politiku (18),

| — | uzimajući u obzir Globalni sporazum Ujedinjenih naroda (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalni sporazum Ujedinjenih naroda (19),

| — | uzimajući u obzir „Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća: komplementarnosti i razlikovni doprinosi” (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća: komplementarnosti i razlikovni doprinosi” (20),

| — | uzimajući u obzir integrirani pristup Grupe Svjetske banke razvoju privatnog sektora u državama Međunarodnog udruženja za razvoj (IDA) (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir integrirani pristup Grupe Svjetske banke razvoju privatnog sektora u državama Međunarodnog udruženja za razvoj (IDA) (21),

| — | uzimajući u obzir Strategiju razvoja privatnog sektora za 2013. – 2017. Grupe Afričke razvojne banke „Potpora transformaciji privatnog sektora u Africi” (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strategiju razvoja privatnog sektora za 2013. – 2017. Grupe Afričke razvojne banke „Potpora transformaciji privatnog sektora u Africi” (22),

| — | uzimajući u obzir strategiju razvoja privatnog sektora Istočnoafričke zajednice (30. srpnja 2006.) (23) i njezinu naknadnu strategiju razvoja za razdoblje od 2011. – 2012. do 2015. – 2016. (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju razvoja privatnog sektora Istočnoafričke zajednice (30. srpnja 2006.) (23) i njezinu naknadnu strategiju razvoja za razdoblje od 2011. – 2012. do 2015. – 2016. (24),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća EU-a o ulozi privatnog sektora u razvoju (sastanak Vijeća za vanjske poslove EU-a održan u Luxembourgu 23. lipnja 2014.) (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća EU-a o ulozi privatnog sektora u razvoju (sastanak Vijeća za vanjske poslove EU-a održan u Luxembourgu 23. lipnja 2014.) (25),

| — | uzimajući u obzir ciljeve Otvorene radne skupine o ciljevima održivog razvoja Opće skupštine UN-a i njezine prijedloge za ciljeve održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve Otvorene radne skupine o ciljevima održivog razvoja Opće skupštine UN-a i njezine prijedloge za ciljeve održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za gospodarski razvoj, financije i trgovinu (AKP-EU/101.700/14/fin.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za gospodarski razvoj, financije i trgovinu (AKP-EU/101.700/14/fin.),

| A. | budući da je opće priznato da je privatni sektor ključni pokretač gospodarskog rasta, stvaranja radnih mjesta, pružanja robe i usluga, trgovine i inovacija te da je od presudne važnosti za razvoj većeg broja rješenja održivog razvoja s ciljem pridonošenja socijalnoj, ekološkoj i gospodarskoj stabilnosti; |
| --- | --- |

A.

budući da je opće priznato da je privatni sektor ključni pokretač gospodarskog rasta, stvaranja radnih mjesta, pružanja robe i usluga, trgovine i inovacija te da je od presudne važnosti za razvoj većeg broja rješenja održivog razvoja s ciljem pridonošenja socijalnoj, ekološkoj i gospodarskoj stabilnosti;

| B. | budući da se međunarodna zajednica za razvoj sve više usmjerava na ulogu privatnog sektora u pokretanju razvoja i ističe važnost pouzdanog i stabilnog pravnog i regulatornog okruženja za rast privatnog sektora, s ciljem međusobnog jačanja ishoda razvoja i poslovanja; |
| --- | --- |

B.

budući da se međunarodna zajednica za razvoj sve više usmjerava na ulogu privatnog sektora u pokretanju razvoja i ističe važnost pouzdanog i stabilnog pravnog i regulatornog okruženja za rast privatnog sektora, s ciljem međusobnog jačanja ishoda razvoja i poslovanja;

| C. | budući da je privatni sektor u državama AKP-a suočen s izazovima koji uključuju nedovoljnu infrastrukturu (posebno u odnosu na energiju i prijevoz), nedostatak pristupa ili nikakav pristup financiranju, uključujući mikrokredite i početni kapital, ili obrazovanju i razvoju vještina, nedovoljne vladine propise, restriktivne politike i veliki sektor sive ekonomije; |
| --- | --- |

C.

budući da je privatni sektor u državama AKP-a suočen s izazovima koji uključuju nedovoljnu infrastrukturu (posebno u odnosu na energiju i prijevoz), nedostatak pristupa ili nikakav pristup financiranju, uključujući mikrokredite i početni kapital, ili obrazovanju i razvoju vještina, nedovoljne vladine propise, restriktivne politike i veliki sektor sive ekonomije;

| D. | budući da privatni sektor u državama AKP-a može promicati ulaganje u rješenja niske emisije ugljika čija je namjena osigurati učinkovitu uporabu resursa s ciljem prelaska na uključivo zeleno gospodarstvo; |
| --- | --- |

D.

budući da privatni sektor u državama AKP-a može promicati ulaganje u rješenja niske emisije ugljika čija je namjena osigurati učinkovitu uporabu resursa s ciljem prelaska na uključivo zeleno gospodarstvo;

| E. | budući da se smatra da je privatni sektor, uključujući mikro, mala i srednja poduzeća (MMSP-ovi), sine qua non za stvaranje radnih mjesta, posebno u najslabije razvijenim zemljama, i za ostvarivanje javnog dohotka, povećanje prihoda, poticanje robe i usluga, unapređenje inovacija i pružanje poticaja za prelazak iz sive ekonomije u formalnu ekonomiju; |
| --- | --- |

E.

budući da se smatra da je privatni sektor, uključujući mikro, mala i srednja poduzeća (MMSP-ovi), sine qua non za stvaranje radnih mjesta, posebno u najslabije razvijenim zemljama, i za ostvarivanje javnog dohotka, povećanje prihoda, poticanje robe i usluga, unapređenje inovacija i pružanje poticaja za prelazak iz sive ekonomije u formalnu ekonomiju;

| F. | budući da bi se za povećanje učinkovitosti industrijske politike zemalja trebao iskoristiti potencijal privatnog sektora kao partnera u financiranju, provedbenog subjekta, savjetnika i posrednika; |
| --- | --- |

F.

budući da bi se za povećanje učinkovitosti industrijske politike zemalja trebao iskoristiti potencijal privatnog sektora kao partnera u financiranju, provedbenog subjekta, savjetnika i posrednika;

| G. | budući da bi potpora za razvoj privatnog sektora trebala biti usmjerena na područja u kojima je učinak na smanjenje siromaštva najveći, bez stvaranja dodatnih ekoloških pritisaka, kroz ciljane, inovativne i razumno sastavljene angažmane privatnog sektora, uključujući javno-privatna partnerstva; |
| --- | --- |

G.

budući da bi potpora za razvoj privatnog sektora trebala biti usmjerena na područja u kojima je učinak na smanjenje siromaštva najveći, bez stvaranja dodatnih ekoloških pritisaka, kroz ciljane, inovativne i razumno sastavljene angažmane privatnog sektora, uključujući javno-privatna partnerstva;

| H. | budući da je suradnja između sudionika privatnog sektora unutar države/među državama i regionalnog/lokalnog privatnog sektora u velikoj mjeri prepoznata kao učinkovit alat pružanja potpore razvoju privatnog sektora i jačanja korporativne društvene odgovornosti; |
| --- | --- |

H.

budući da je suradnja između sudionika privatnog sektora unutar države/među državama i regionalnog/lokalnog privatnog sektora u velikoj mjeri prepoznata kao učinkovit alat pružanja potpore razvoju privatnog sektora i jačanja korporativne društvene odgovornosti;

| I. | budući da je potrebno posebno istaknuti poduzetništvo i zapošljavanje žena i mladih te njihov pristup resursima, obrazovanju i usavršavanju i lokalnim/regionalnim tržištima; |
| --- | --- |

I.

budući da je potrebno posebno istaknuti poduzetništvo i zapošljavanje žena i mladih te njihov pristup resursima, obrazovanju i usavršavanju i lokalnim/regionalnim tržištima;

| J. | budući da je Globalni sporazum otvorena i dobrovoljna inicijativa korporativnog građanstva koja obuhvaća širok raspon više aktivnih dionika diljem svijeta i koja poziva trgovačka društva da prihvate, podupru i usvoje, unutar svojeg područja utjecaja, niz temeljnih načela u područjima ljudskih prava, standarda rada, okoliša i borbe protiv korupcije; |
| --- | --- |

J.

budući da je Globalni sporazum otvorena i dobrovoljna inicijativa korporativnog građanstva koja obuhvaća širok raspon više aktivnih dionika diljem svijeta i koja poziva trgovačka društva da prihvate, podupru i usvoje, unutar svojeg područja utjecaja, niz temeljnih načela u područjima ljudskih prava, standarda rada, okoliša i borbe protiv korupcije;

| K. | budući da, prema Afričkoj razvojnoj banci, privatni sektor već ostvaruje dvije trećine ulaganja u Africi, tri četvrtine njezinih gospodarskih neposrednih rezultata i devet desetina njezina formalnog i neformalnog zapošljavanja; |
| --- | --- |

K.

budući da, prema Afričkoj razvojnoj banci, privatni sektor već ostvaruje dvije trećine ulaganja u Africi, tri četvrtine njezinih gospodarskih neposrednih rezultata i devet desetina njezina formalnog i neformalnog zapošljavanja;

| 1. | ističe važnost učinkovite javno-privatne suradnje i ojačanog partnerstva te dijaloga između nacionalnih i lokalnih tijela i privatnog sektora, u pogledu njihove zajedničke odgovornosti u smislu postizanja razvojnih ciljeva i uključivijeg rasta u državama AKP-a; |
| --- | --- |

1.

ističe važnost učinkovite javno-privatne suradnje i ojačanog partnerstva te dijaloga između nacionalnih i lokalnih tijela i privatnog sektora, u pogledu njihove zajedničke odgovornosti u smislu postizanja razvojnih ciljeva i uključivijeg rasta u državama AKP-a;

| 2. | naglašava da je u trenutačnom kontekstu globalne gospodarske promjene i borbe za ostvarivanjem gospodarskog razvoja rast privatnog sektora u državama AKP-a od presudne važnosti za razvoj gospodarstva AKP-a i poboljšanje životnih uvjeta stanovnika; |
| --- | --- |

2.

naglašava da je u trenutačnom kontekstu globalne gospodarske promjene i borbe za ostvarivanjem gospodarskog razvoja rast privatnog sektora u državama AKP-a od presudne važnosti za razvoj gospodarstva AKP-a i poboljšanje životnih uvjeta stanovnika;

| 3. | ističe da su mir i stabilnost temeljni preduvjeti za prosperitet i gospodarski rast; u tom smislu ustraje u tome da 16. cilj održivog razvoja, koji uključuje promicanje miroljubivih i uključivih društava, kao i pristup pravdi za sve i uspostavu učinkovitih, odgovornih i uključivih institucija na svim razinama, predložen u završnom dokumentu Otvorene radne skupine UN-a, ostane samostalan cilj u globalnom razvojnom okviru nakon 2015.; |
| --- | --- |

3.

ističe da su mir i stabilnost temeljni preduvjeti za prosperitet i gospodarski rast; u tom smislu ustraje u tome da 16. cilj održivog razvoja, koji uključuje promicanje miroljubivih i uključivih društava, kao i pristup pravdi za sve i uspostavu učinkovitih, odgovornih i uključivih institucija na svim razinama, predložen u završnom dokumentu Otvorene radne skupine UN-a, ostane samostalan cilj u globalnom razvojnom okviru nakon 2015.;

| 4. | potiče sudjelovanje privatnog sektora, a posebno lokalnih MMSP-ova, u provedbi politika i strategija razvoja, s ciljem poticanja održivog razvoja, stvaranja radnih mjesta i smanjenja razine siromaštva; |
| --- | --- |

4.

potiče sudjelovanje privatnog sektora, a posebno lokalnih MMSP-ova, u provedbi politika i strategija razvoja, s ciljem poticanja održivog razvoja, stvaranja radnih mjesta i smanjenja razine siromaštva;

| 5. | smatra da je za gospodarski razvoj potrebno poticajno poslovno okruženje koje se temelji na stupovima poput jasnog, stabilnog i transparentnog regulatornog okvira, pravne sigurnosti, poštovanja vladavine prava, pristupa financiranju, smanjenju nepotrebne birokracije, razvoja infrastrukture i promicanja poduzetničkog duha; takvo će okruženje potaknuti konkurentan i inovativan (lokalni) privatni sektor, uključujući MMSP-ove, koji je opremljen za iskorištavanje mogućnosti koje nude globalno i regionalno integrirana tržišta te bankarski i financijski sektor; |
| --- | --- |

5.

smatra da je za gospodarski razvoj potrebno poticajno poslovno okruženje koje se temelji na stupovima poput jasnog, stabilnog i transparentnog regulatornog okvira, pravne sigurnosti, poštovanja vladavine prava, pristupa financiranju, smanjenju nepotrebne birokracije, razvoja infrastrukture i promicanja poduzetničkog duha; takvo će okruženje potaknuti konkurentan i inovativan (lokalni) privatni sektor, uključujući MMSP-ove, koji je opremljen za iskorištavanje mogućnosti koje nude globalno i regionalno integrirana tržišta te bankarski i financijski sektor;

| 6. | ističe važnost inovacija u suvremenim poslovnim stvarnostima i potiče potporu za poduzeća koja ulažu u pionirska rješenja ili nude takva rješenja drugima, a koja su ključni čimbenici koji ih motiviraju za poslovanje u privatnom sektoru; |
| --- | --- |

6.

ističe važnost inovacija u suvremenim poslovnim stvarnostima i potiče potporu za poduzeća koja ulažu u pionirska rješenja ili nude takva rješenja drugima, a koja su ključni čimbenici koji ih motiviraju za poslovanje u privatnom sektoru;

| 7. | naglašava potrebu za međunarodnom suradnjom i učinkovitim djelovanjem kako bi se iskorijenila utaja poreza u državama AKP-a; |
| --- | --- |

7.

naglašava potrebu za međunarodnom suradnjom i učinkovitim djelovanjem kako bi se iskorijenila utaja poreza u državama AKP-a;

| 8. | smatra da su budući gospodarski rast u državama AKP-a i put do održivog razvoja usko povezani s razvojem lokalnog privatnog sektora, što može pomoći u razgranavanju lokalnih gospodarstava i stvoriti pristojna radna mjesta te učvrstiti kapacitet zemalja da uspostave učinkovit okvir za rješavanje brojnih izazova u tim državama, poput nedostatka infrastrukture, manjkavih propisa, neodrživog upravljanja resursima (u ključnim područjima poput ekstraktivnih industrija, šumarstva i ribarstva) i ozbiljnog manjka vještina; |
| --- | --- |

8.

smatra da su budući gospodarski rast u državama AKP-a i put do održivog razvoja usko povezani s razvojem lokalnog privatnog sektora, što može pomoći u razgranavanju lokalnih gospodarstava i stvoriti pristojna radna mjesta te učvrstiti kapacitet zemalja da uspostave učinkovit okvir za rješavanje brojnih izazova u tim državama, poput nedostatka infrastrukture, manjkavih propisa, neodrživog upravljanja resursima (u ključnim područjima poput ekstraktivnih industrija, šumarstva i ribarstva) i ozbiljnog manjka vještina;

| 9. | ističe potrebu za stalnim infrastrukturnim razvojem, u prometnom i energetskom sektoru, bez kojeg je aktivnost privatnog sektora spriječena ili čak, u određenim sektorima gospodarstva, nemoguća; |
| --- | --- |

9.

ističe potrebu za stalnim infrastrukturnim razvojem, u prometnom i energetskom sektoru, bez kojeg je aktivnost privatnog sektora spriječena ili čak, u određenim sektorima gospodarstva, nemoguća;

| 10. | ističe da je privatnom sektoru potrebno ekonomski pristupačno okruženje koje bi poduzećima omogućilo da posluju na učinkovit način, kao i posebne institucije i politike kojima se promiče razvoj. Za stvaranje takvog privlačnog okruženja, države AKP-a trebale bi osigurati makroekonomsku stabilnost, uspostaviti učinkovit financijski sustav, promicati i zajamčiti tržišno natjecanje, ali i političku i socijalnu stabilnost, kao i razvoj ljudskih kapitala usmjeravajući svoju pozornost na obrazovanje i stručno usavršavanje; |
| --- | --- |

10.

ističe da je privatnom sektoru potrebno ekonomski pristupačno okruženje koje bi poduzećima omogućilo da posluju na učinkovit način, kao i posebne institucije i politike kojima se promiče razvoj. Za stvaranje takvog privlačnog okruženja, države AKP-a trebale bi osigurati makroekonomsku stabilnost, uspostaviti učinkovit financijski sustav, promicati i zajamčiti tržišno natjecanje, ali i političku i socijalnu stabilnost, kao i razvoj ljudskih kapitala usmjeravajući svoju pozornost na obrazovanje i stručno usavršavanje;

| 11. | naglašava potrebu za jačanjem institucija i upravljanja s ciljem pružanja potpore povećanom sudjelovanju privatnog sektora u formalnoj ekonomiji i poticanju prelaska iz sive ekonomije u formalnu ekonomiju, za uvođenjem politika pogodnih za razvoj lokalnog privatnog sektora i socijalne ekonomije radi pružanja osnovnih usluga te za pomaganjem uporabe domaćih resursa i razvojem infrastrukture; |
| --- | --- |

11.

naglašava potrebu za jačanjem institucija i upravljanja s ciljem pružanja potpore povećanom sudjelovanju privatnog sektora u formalnoj ekonomiji i poticanju prelaska iz sive ekonomije u formalnu ekonomiju, za uvođenjem politika pogodnih za razvoj lokalnog privatnog sektora i socijalne ekonomije radi pružanja osnovnih usluga te za pomaganjem uporabe domaćih resursa i razvojem infrastrukture;

| 12. | poziva privatni sektor i javna tijela da provedu ambiciozan program Europa – Afrika koji se temelji na politici međusobnog rasta koji pridonosi energetskoj sigurnosti i pristupu energiji za sve; |
| --- | --- |

12.

poziva privatni sektor i javna tijela da provedu ambiciozan program Europa – Afrika koji se temelji na politici međusobnog rasta koji pridonosi energetskoj sigurnosti i pristupu energiji za sve;

| 13. | potiče angažman i suradnju privatnog sektora na europskoj, međunarodnoj i lokalnoj razini s ciljem razvoja kroz stvaranje saveza i zajedničkih djelovanja kako bi se iskoristile aktivnosti privatnog sektora na lokalnoj razini, uključujući potporu za stvaranje poduzeća kroz fiskalne poticaje, pristup financiranju i mehanizme podjele rizika; |
| --- | --- |

13.

potiče angažman i suradnju privatnog sektora na europskoj, međunarodnoj i lokalnoj razini s ciljem razvoja kroz stvaranje saveza i zajedničkih djelovanja kako bi se iskoristile aktivnosti privatnog sektora na lokalnoj razini, uključujući potporu za stvaranje poduzeća kroz fiskalne poticaje, pristup financiranju i mehanizme podjele rizika;

| 14. | naglašava da su učvršćivanje izgradnje kapaciteta i znanja i vještina od ključne važnosti za snažan i inovativni privatni sektor te da to nije moguće postići bez univerzalnog pristupa obrazovanju, strukovnom usavršavanju, razvoju poduzetničkih vještina i povećane mobilnosti stručnjaka i studenata na globalnoj razini; da bi potaknuli programe mobilnosti za studente, uključujući između škola i sveučilišta u državama AKP-a; naglašava potencijal razmjene dobrih praksa između EU-a i država AKP-a, uključujući na temelju iskustva Europe s programima Erasmus i Erasmus Plus; |
| --- | --- |

14.

naglašava da su učvršćivanje izgradnje kapaciteta i znanja i vještina od ključne važnosti za snažan i inovativni privatni sektor te da to nije moguće postići bez univerzalnog pristupa obrazovanju, strukovnom usavršavanju, razvoju poduzetničkih vještina i povećane mobilnosti stručnjaka i studenata na globalnoj razini; da bi potaknuli programe mobilnosti za studente, uključujući između škola i sveučilišta u državama AKP-a; naglašava potencijal razmjene dobrih praksa između EU-a i država AKP-a, uključujući na temelju iskustva Europe s programima Erasmus i Erasmus Plus;

| 15. | ističe potrebu za izrazitom uključenosti dionika AKP-a u programe i projekte koji se provode u okviru ERF-a kako bi se uspostavilo vlasništvo; |
| --- | --- |

15.

ističe potrebu za izrazitom uključenosti dionika AKP-a u programe i projekte koji se provode u okviru ERF-a kako bi se uspostavilo vlasništvo;

| 16. | naglašava važnost međusobne nadopune raznih razina djelovanja (nacionalni indikativni programi, regionalni indikativni programi i fondovi AKP-a itd.) kako bi se omogućilo iskorištavanje dodane vrijednosti na svakoj razini u odnosu na razvoj privatnog sektora u državama AKP-a; |
| --- | --- |

16.

naglašava važnost međusobne nadopune raznih razina djelovanja (nacionalni indikativni programi, regionalni indikativni programi i fondovi AKP-a itd.) kako bi se omogućilo iskorištavanje dodane vrijednosti na svakoj razini u odnosu na razvoj privatnog sektora u državama AKP-a;

| 17. | potiče privatni sektor da strateški upotrebljava bespovratna sredstva za infrastrukturna ulaganja i pristup kreditima kroz užu suradnju, posebno u slučaju MSP-ova, s međunarodnim komercijalnim bankama koje mogu promicati poduzetništvo među mladima i među ženama te otvarati pristojna radna mjesta; |
| --- | --- |

17.

potiče privatni sektor da strateški upotrebljava bespovratna sredstva za infrastrukturna ulaganja i pristup kreditima kroz užu suradnju, posebno u slučaju MSP-ova, s međunarodnim komercijalnim bankama koje mogu promicati poduzetništvo među mladima i među ženama te otvarati pristojna radna mjesta;

| 18. | naglašava potrebu za jamčenjem bolje koordinacije u području javno-privatne suradnje i usklađenijeg i integriranijeg pristupa, s učinkovitim pravilima, između EU-a i država AKP-a, te za suradnjom s privatnim sektorom i razvojem odgovornih poslovnih praksi u socijalnom, fiskalnom, ekološkom i proračunskom smislu radi potpomaganja borbe protiv siromaštva i nejednakosti; |
| --- | --- |

18.

naglašava potrebu za jamčenjem bolje koordinacije u području javno-privatne suradnje i usklađenijeg i integriranijeg pristupa, s učinkovitim pravilima, između EU-a i država AKP-a, te za suradnjom s privatnim sektorom i razvojem odgovornih poslovnih praksi u socijalnom, fiskalnom, ekološkom i proračunskom smislu radi potpomaganja borbe protiv siromaštva i nejednakosti;

| 19. | naglašava važnost nacionalnih indikativnih programa koji se temelje na politikama i strategijama vlada i koji su posebno prilagođeni situacijama i potrebama država; naglašava potrebu za povećanjem operativne učinkovitosti i učinka privatnog sektora u provedbenim postupcima; |
| --- | --- |

19.

naglašava važnost nacionalnih indikativnih programa koji se temelje na politikama i strategijama vlada i koji su posebno prilagođeni situacijama i potrebama država; naglašava potrebu za povećanjem operativne učinkovitosti i učinka privatnog sektora u provedbenim postupcima;

| 20. | poziva EU i države članice EU-a da prenesu državama AKP-a tehnologije koje omogućuju djelotvorniju borbu s klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

20.

poziva EU i države članice EU-a da prenesu državama AKP-a tehnologije koje omogućuju djelotvorniju borbu s klimatskim promjenama;

| 21. | naglašava važnost suradnje unutar država AKP-a kako bi se pružila potpora razvoju privatnog sektora u državama AKP-a u okviru 11. ERF-a, kao i potrebu za boljom informiranošću država AKP-a o postojećim programima, instrumentima i alatima koji pružaju potporu razvoju privatnog sektora u okviru Sporazuma iz Cotonoua; |
| --- | --- |

21.

naglašava važnost suradnje unutar država AKP-a kako bi se pružila potpora razvoju privatnog sektora u državama AKP-a u okviru 11. ERF-a, kao i potrebu za boljom informiranošću država AKP-a o postojećim programima, instrumentima i alatima koji pružaju potporu razvoju privatnog sektora u okviru Sporazuma iz Cotonoua;

| 22. | ustraje u važnosti postojanja i jačanja mehanizama za praćenje provedbe razvojne pomoći kako bi se na najbolji mogući način iskoristila potporna uloga postojećih instrumenata i alata koji pružaju potporu razvoju privatnog sektora; |
| --- | --- |

22.

ustraje u važnosti postojanja i jačanja mehanizama za praćenje provedbe razvojne pomoći kako bi se na najbolji mogući način iskoristila potporna uloga postojećih instrumenata i alata koji pružaju potporu razvoju privatnog sektora;

| 23. | smatra da je za MMSP-ove u državama AKP-a od presudne važnosti da usko surađuju s poduzećima u Europi kroz programe ciljane javne potpore, poput programa koje osigurava Europska poduzetnička mreža, koji mogu poslužiti kao model promicanja suradnje između MSP-ova i uključivanja situacija na lokalnoj razini u europske lance opskrbe, posebno u području poljoprivrede, time omogućujući prijenos tehnologija i znanja i vještina; |
| --- | --- |

23.

smatra da je za MMSP-ove u državama AKP-a od presudne važnosti da usko surađuju s poduzećima u Europi kroz programe ciljane javne potpore, poput programa koje osigurava Europska poduzetnička mreža, koji mogu poslužiti kao model promicanja suradnje između MSP-ova i uključivanja situacija na lokalnoj razini u europske lance opskrbe, posebno u području poljoprivrede, time omogućujući prijenos tehnologija i znanja i vještina;

| 24. | ističe ulogu Europske investicijske banke u pružanju potpore razvoju privatnog sektora u državama AKP-a u okviru investicijskog instrumenta; |
| --- | --- |

24.

ističe ulogu Europske investicijske banke u pružanju potpore razvoju privatnog sektora u državama AKP-a u okviru investicijskog instrumenta;

| 25. | nada se da će velik dio budućeg europskog poreza na financijske transakcije biti izdvojen za pomoć zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

25.

nada se da će velik dio budućeg europskog poreza na financijske transakcije biti izdvojen za pomoć zemljama u razvoju;

| 26. | naglašava da subsaharska Afrika zahtijeva posebnu pozornost u smislu kombiniranih zajmova i bespovratnih sredstava te izražava pružanje potpore za stvaranje višesektorskog instrumenta kojim se mogu financirati projekti na nacionalnoj razini u supsaharskoj Africi, posebno omogućujući pristup financiranju za mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

26.

naglašava da subsaharska Afrika zahtijeva posebnu pozornost u smislu kombiniranih zajmova i bespovratnih sredstava te izražava pružanje potpore za stvaranje višesektorskog instrumenta kojim se mogu financirati projekti na nacionalnoj razini u supsaharskoj Africi, posebno omogućujući pristup financiranju za mala i srednja poduzeća;

| 27. | naglašava da će se optimalna rješenja razlikovati diljem država AKP-a, s obzirom na prisutnost različitih stupnjeva potrebnog institucijskog kapaciteta, transparentnosti, odgovornosti i poticajnog poslovnog okruženja; no potiče razmjenu dobrih praksi, uključujući među državama AKP-a, i oglašavanje priča o uspjehu; |
| --- | --- |

27.

naglašava da će se optimalna rješenja razlikovati diljem država AKP-a, s obzirom na prisutnost različitih stupnjeva potrebnog institucijskog kapaciteta, transparentnosti, odgovornosti i poticajnog poslovnog okruženja; no potiče razmjenu dobrih praksi, uključujući među državama AKP-a, i oglašavanje priča o uspjehu;

| 28. | smatra da je, kako bi se promicala klima gospodarskog rasta i socijalnog napretka povoljnog za razvoj, potrebno donijeti zakonodavstvo koje odgovara na rodna pitanja kako bi se povećale mogućnosti žena da pokrenu produktivne aktivnosti, ne samo kroz pravosudne reforme koje omogućuju pristup kreditu nego i kroz posebne programe usavršavanja koji mogu napretke iz obrazovanja u državama AKP-a prenijeti u stvarne gospodarske mogućnosti; |
| --- | --- |

28.

smatra da je, kako bi se promicala klima gospodarskog rasta i socijalnog napretka povoljnog za razvoj, potrebno donijeti zakonodavstvo koje odgovara na rodna pitanja kako bi se povećale mogućnosti žena da pokrenu produktivne aktivnosti, ne samo kroz pravosudne reforme koje omogućuju pristup kreditu nego i kroz posebne programe usavršavanja koji mogu napretke iz obrazovanja u državama AKP-a prenijeti u stvarne gospodarske mogućnosti;

| 29. | poziva na provedbu obveza partnerstva iz Busana koje se odnose na kohezivne razvojne politike i angažman privatnog sektora u razvoju, kao i one dogovorene u okviru Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoći i Akcijskog plana iz Accre; naglašava potrebu da se uzme u obzir uloga privatnog sektora u izradi i provedbi globalnog okvira nakon 2015.; |
| --- | --- |

29.

poziva na provedbu obveza partnerstva iz Busana koje se odnose na kohezivne razvojne politike i angažman privatnog sektora u razvoju, kao i one dogovorene u okviru Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoći i Akcijskog plana iz Accre; naglašava potrebu da se uzme u obzir uloga privatnog sektora u izradi i provedbi globalnog okvira nakon 2015.;

| 30. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Europskom vijeću, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu, regionalnim i nacionalnim parlamentima i regionalnim organizacijama povezanima s državama AKP-a. |
| --- | --- |

30.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Europskom vijeću, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu, regionalnim i nacionalnim parlamentima i regionalnim organizacijama povezanima s državama AKP-a.

REZOLUCIJA (26)

o društvenim i gospodarskim posljedicama loše prehrane u državama AKP-a

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u Strasbourgu (Francuska) od 1. do 3. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u Strasbourgu (Francuska) od 1. do 3. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu AKP-EZ (Sporazum iz Cotonoua), a posebno njegov članak 25. stavak 1. točku (b) o poboljšanju prehrane i iskorjenjivanju gladi i loše prehrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu AKP-EZ (Sporazum iz Cotonoua), a posebno njegov članak 25. stavak 1. točku (b) o poboljšanju prehrane i iskorjenjivanju gladi i loše prehrane,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju od 25. studenoga 2004. o pomoći u hrani i sigurnosti hrane (AKP-EU 3692/04fin.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju od 25. studenoga 2004. o pomoći u hrani i sigurnosti hrane (AKP-EU 3692/04fin.),

| — | uzimajući u obzir sveobuhvatni 13-godišnji provedbeni plan Svjetske zdravstvene organizacije o prehrani majki, dojenčadi i djece (2012. – 2025.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sveobuhvatni 13-godišnji provedbeni plan Svjetske zdravstvene organizacije o prehrani majki, dojenčadi i djece (2012. – 2025.),

| — | uzimajući u obzir Afričku regionalnu strategiju prehrane (2005. – 2015.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku regionalnu strategiju prehrane (2005. – 2015.),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. ožujka 2013. naslovljenu „Poboljšanje prehrane majki i djece u okviru vanjske pomoći: okvir politike EU-a” (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. ožujka 2013. naslovljenu „Poboljšanje prehrane majki i djece u okviru vanjske pomoći: okvir politike EU-a” (COM(2013)0141),

| — | uzimajući u obzir žalbu koju su pokrenuli europski i afrički parlamentarci 8. lipnja 2013. za poboljšanje mjera borbe protiv loše prehrane djece, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir žalbu koju su pokrenuli europski i afrički parlamentarci 8. lipnja 2013. za poboljšanje mjera borbe protiv loše prehrane djece,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za društvena pitanja i okoliš (AKP-EU/101.717/14/fin.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za društvena pitanja i okoliš (AKP-EU/101.717/14/fin.),

| A. | budući da loša prehrana obuhvaća prekomjernu uhranjenost i pothranjenost i ima izravne negativne posljedice u smislu bolesti i invaliditeta, moždanog razvoja, obrazovnog dostignuća, poslovne perspektive i mogućnosti ostvarivanja prihoda za pojedince i zajednice; |
| --- | --- |

A.

budući da loša prehrana obuhvaća prekomjernu uhranjenost i pothranjenost i ima izravne negativne posljedice u smislu bolesti i invaliditeta, moždanog razvoja, obrazovnog dostignuća, poslovne perspektive i mogućnosti ostvarivanja prihoda za pojedince i zajednice;

| B. | budući da, prema FAO-u, otprilike 2 milijarde ljudi ne unosi dovoljno mikronutrijenata, poput vitamina i minerala, što može dovesti do loše prehrane; |
| --- | --- |

B.

budući da, prema FAO-u, otprilike 2 milijarde ljudi ne unosi dovoljno mikronutrijenata, poput vitamina i minerala, što može dovesti do loše prehrane;

| C. | budući da na lošu prehranu utječe niz čimbenika povezanih sa siromaštvom, sigurnošću hrane, lošim vodovodnim, sanitarnim i zdravstvenim uslugama, čiji bi uzrok mogli biti oskudni prirodni resursi, loše upravljanje, sukob, klimatske promjene, demografski rast, izvozne subvencije koje nanose štetu lokalnim tržištima, visoke i promjenjive cijene hrane i nedovoljna ulaganja u obiteljska gospodarstva koja proizvode hranu za lokalnu potrošnju, i budući da afričkim državama AKP-a, posebno stanovništvu Sahela, prijete suša, širenje pustinje, nedostatak osnovnog obrazovanja i zdravstvenih usluga te izolacija i loši komunikacijski sustavi; |
| --- | --- |

C.

budući da na lošu prehranu utječe niz čimbenika povezanih sa siromaštvom, sigurnošću hrane, lošim vodovodnim, sanitarnim i zdravstvenim uslugama, čiji bi uzrok mogli biti oskudni prirodni resursi, loše upravljanje, sukob, klimatske promjene, demografski rast, izvozne subvencije koje nanose štetu lokalnim tržištima, visoke i promjenjive cijene hrane i nedovoljna ulaganja u obiteljska gospodarstva koja proizvode hranu za lokalnu potrošnju, i budući da afričkim državama AKP-a, posebno stanovništvu Sahela, prijete suša, širenje pustinje, nedostatak osnovnog obrazovanja i zdravstvenih usluga te izolacija i loši komunikacijski sustavi;

| D. | budući da loša prehrana dovodi ne samo do pothranjenosti nego i do pretilosti, a oba poremećaja negativno utječu na zdravlje i razvoj; budući da je u supsaharskim afričkim državama najrasprostranjenije pitanje pothranjenosti zbog manjka hrane, dok u ostalim regijama AKP-a nezdrava prehrana povezana sa siromaštvom može dovesti do pretilosti do koje dolazi zajedno s pothranjenosti; |
| --- | --- |

D.

budući da loša prehrana dovodi ne samo do pothranjenosti nego i do pretilosti, a oba poremećaja negativno utječu na zdravlje i razvoj; budući da je u supsaharskim afričkim državama najrasprostranjenije pitanje pothranjenosti zbog manjka hrane, dok u ostalim regijama AKP-a nezdrava prehrana povezana sa siromaštvom može dovesti do pretilosti do koje dolazi zajedno s pothranjenosti;

| E. | budući da su najmarginaliziranije skupine u društvu, poput žena, djece, starijih osoba i osoba s invaliditetom, osjetljivije na lošu prehranu i njezine negativne posljedice; |
| --- | --- |

E.

budući da su najmarginaliziranije skupine u društvu, poput žena, djece, starijih osoba i osoba s invaliditetom, osjetljivije na lošu prehranu i njezine negativne posljedice;

| F. | budući da su uzroci i posljedice loše prehrane višestruki i stoga zahtijevaju višesektorske, uključive odgovore koji, u kratkoročnom i dugoročnom smislu, moraju postati dio širih strategija za osiguranje prava na hranu (dostupnost, pristupačnost i primjerenost) kako bi se povećale izravne intervencije povezane s prehranom koje se odnose na trudnice i djecu mlađu od dvije godine te širenje raspona razvojnih politika koje utječu na prehranu; budući da, iako su žene posebno osjetljiva skupina unutar koje stalna pothranjenost dovodi do problema premale težine i manjka nutrijenata koji se prenose s jedne generacije na drugu, žene imaju ključnu ulogu u poboljšanju prehrambenih navika obitelji, a time i djece, pri porastu razina prihoda; |
| --- | --- |

F.

budući da su uzroci i posljedice loše prehrane višestruki i stoga zahtijevaju višesektorske, uključive odgovore koji, u kratkoročnom i dugoročnom smislu, moraju postati dio širih strategija za osiguranje prava na hranu (dostupnost, pristupačnost i primjerenost) kako bi se povećale izravne intervencije povezane s prehranom koje se odnose na trudnice i djecu mlađu od dvije godine te širenje raspona razvojnih politika koje utječu na prehranu; budući da, iako su žene posebno osjetljiva skupina unutar koje stalna pothranjenost dovodi do problema premale težine i manjka nutrijenata koji se prenose s jedne generacije na drugu, žene imaju ključnu ulogu u poboljšanju prehrambenih navika obitelji, a time i djece, pri porastu razina prihoda;

| G. | budući da dugoročni nedovoljni unos nutrijenata i česte upale mogu uzrokovati zaostajanje u rastu, čiji su učinci u smislu zakašnjelog razvoja motoričkih i kognitivnih funkcija uvelike nepovratni; budući da razdoblja manjka hrane i neliječenja uobičajenih bolesti, poput dijareje i upale pluća, mogu dovesti do gubitka na težini i čak smrti, i budući da žene i djevojčice u reproduktivnoj dobi koje se loše hrane imaju veće izglede za rađanje manjih beba (što se tiče težine i visine); |
| --- | --- |

G.

budući da dugoročni nedovoljni unos nutrijenata i česte upale mogu uzrokovati zaostajanje u rastu, čiji su učinci u smislu zakašnjelog razvoja motoričkih i kognitivnih funkcija uvelike nepovratni; budući da razdoblja manjka hrane i neliječenja uobičajenih bolesti, poput dijareje i upale pluća, mogu dovesti do gubitka na težini i čak smrti, i budući da žene i djevojčice u reproduktivnoj dobi koje se loše hrane imaju veće izglede za rađanje manjih beba (što se tiče težine i visine);

| H. | budući da je pothranjenost temeljni uzrok 45 % smrtnih slučajeva dobne skupine mlađih od pet godina; |
| --- | --- |

H.

budući da je pothranjenost temeljni uzrok 45 % smrtnih slučajeva dobne skupine mlađih od pet godina;

| I. | budući da smrtnost i morbidnost povezane s lošom prehranom predstavljaju izravan gubitak ljudskih kapitala i produktivnosti gospodarstva, posebno zbog loših kognitivnih funkcija i smanjenog obrazovnog dostignuća koji su posljedice pothranjenosti u ranom djetinjstvu; |
| --- | --- |

I.

budući da smrtnost i morbidnost povezane s lošom prehranom predstavljaju izravan gubitak ljudskih kapitala i produktivnosti gospodarstva, posebno zbog loših kognitivnih funkcija i smanjenog obrazovnog dostignuća koji su posljedice pothranjenosti u ranom djetinjstvu;

| J. | budući da pothranjenost u ranom djetinjstvu čini osobu skloniju neprenosivim bolestima kasnije u životu, uključujući dijabetes i kardiovaskularne bolesti, što znatno povećava troškove zdravlja u zdravstvenim sustavima s ograničenim resursima; |
| --- | --- |

J.

budući da pothranjenost u ranom djetinjstvu čini osobu skloniju neprenosivim bolestima kasnije u životu, uključujući dijabetes i kardiovaskularne bolesti, što znatno povećava troškove zdravlja u zdravstvenim sustavima s ograničenim resursima;

| K. | budući da se ukupni ekonomski trošak loše prehrane procjenjuje na raspon od 2 do 3 % bruto domaćeg proizvoda do čak 16 % u najpogođenijim državama; |
| --- | --- |

K.

budući da se ukupni ekonomski trošak loše prehrane procjenjuje na raspon od 2 do 3 % bruto domaćeg proizvoda do čak 16 % u najpogođenijim državama;

| L. | budući da je poboljšanje prehrane preduvjet za postizanje ciljeva iskorjenjivanja siromaštva i gladi, smanjenja smrtnosti djece, poboljšanja zdravlja majki, borbe protiv bolesti, jačanja položaja žena i ostvarenja univerzalnog osnovnog obrazovanja; |
| --- | --- |

L.

budući da je poboljšanje prehrane preduvjet za postizanje ciljeva iskorjenjivanja siromaštva i gladi, smanjenja smrtnosti djece, poboljšanja zdravlja majki, borbe protiv bolesti, jačanja položaja žena i ostvarenja univerzalnog osnovnog obrazovanja;

| M. | budući da, globalno, oko 165 milijuna djece, četvrtina ukupnog broja djece na svijetu, pati od zaostajanja u rastu, a 2,6 milijuna djece mlađe od pet godina umire svake godine zbog posljedica pothranjenosti, s tim da više od 90 % te djece živi u Africi i Aziji; |
| --- | --- |

M.

budući da, globalno, oko 165 milijuna djece, četvrtina ukupnog broja djece na svijetu, pati od zaostajanja u rastu, a 2,6 milijuna djece mlađe od pet godina umire svake godine zbog posljedica pothranjenosti, s tim da više od 90 % te djece živi u Africi i Aziji;

| N. | budući da se smatra da je najkritičnije razdoblje za sprečavanje pothranjenosti i njezinih posljedica na život u odrasloj dobi prvih 1  000 dana djetetova života, uključujući razdoblje trudnoće, i budući da je prvih šest mjeseci nakon rođenja potrebno posvetiti isključivo dojenju; |
| --- | --- |

N.

budući da se smatra da je najkritičnije razdoblje za sprečavanje pothranjenosti i njezinih posljedica na život u odrasloj dobi prvih 1  000 dana djetetova života, uključujući razdoblje trudnoće, i budući da je prvih šest mjeseci nakon rođenja potrebno posvetiti isključivo dojenju;

| O. | budući da je FAO naveo da je raznolikost usjeva pala za 75 % u 20. stoljeću i da bi trećina postojeće raznolikosti mogla nestati do 2050.; budući da samo 30 vrsta usjeva čini 90 % ljudske potrošnje kalorija i samo tri vrste biljaka (riža, pšenica i kukuruz) iznose više od pola ljudske potrošnje kalorija; |
| --- | --- |

O.

budući da je FAO naveo da je raznolikost usjeva pala za 75 % u 20. stoljeću i da bi trećina postojeće raznolikosti mogla nestati do 2050.; budući da samo 30 vrsta usjeva čini 90 % ljudske potrošnje kalorija i samo tri vrste biljaka (riža, pšenica i kukuruz) iznose više od pola ljudske potrošnje kalorija;

| P. | budući da privatni sektor, uključujući globalne i nacionalne prehrambene kompanije, kao i male sudionike poput poduzetnika, poljoprivrednika i trgovaca, ima znatan potencijal pomaganja u nastojanjima više dionika da poboljšaju prehranu; budući da, međutim, nastojanja privatnog sektora moraju činiti dio širih strategija za borbu protiv loše prehrane koje se temelje na pravu na hranu te u skladu s tim moraju biti regulirani; |
| --- | --- |

P.

budući da privatni sektor, uključujući globalne i nacionalne prehrambene kompanije, kao i male sudionike poput poduzetnika, poljoprivrednika i trgovaca, ima znatan potencijal pomaganja u nastojanjima više dionika da poboljšaju prehranu; budući da, međutim, nastojanja privatnog sektora moraju činiti dio širih strategija za borbu protiv loše prehrane koje se temelje na pravu na hranu te u skladu s tim moraju biti regulirani;

| Q. | budući da se sigurnost hrane može postići kroz održive, lokalne, regionalne i subregionalne poljoprivredno-prehrambene sustave temeljene na modelu obiteljskih poljoprivrednih gospodarstva u kojima je pristup sredstvima proizvodnje (zemlja, alati, kredit itd.) zajamčen i koji je malog raspona, raznolik, lokalan i opremljen za opskrbu ponajprije lokalnih zajednica; |
| --- | --- |

Q.

budući da se sigurnost hrane može postići kroz održive, lokalne, regionalne i subregionalne poljoprivredno-prehrambene sustave temeljene na modelu obiteljskih poljoprivrednih gospodarstva u kojima je pristup sredstvima proizvodnje (zemlja, alati, kredit itd.) zajamčen i koji je malog raspona, raznolik, lokalan i opremljen za opskrbu ponajprije lokalnih zajednica;

| R. | budući da se sve više prepoznaje da je veliki teret loše prehrane povezan s osobama koje se umjereno i kronično loše hrane, što dovodi do novog smjera koji se udaljava od usredotočenosti isključivo na bavljenje onim smjerom koji uključuje prevenciju; |
| --- | --- |

R.

budući da se sve više prepoznaje da je veliki teret loše prehrane povezan s osobama koje se umjereno i kronično loše hrane, što dovodi do novog smjera koji se udaljava od usredotočenosti isključivo na bavljenje onim smjerom koji uključuje prevenciju;

| S. | budući da intervencije i programi koji utječu na prehranu u poljoprivredi, socijalne sigurnosne mreže, razvoj u ranom djetinjstvu i obrazovanje imaju izuzetno velik potencijal poboljšanja raspona i učinkovitosti intervencija posebno povezanih s prehranom; |
| --- | --- |

S.

budući da intervencije i programi koji utječu na prehranu u poljoprivredi, socijalne sigurnosne mreže, razvoj u ranom djetinjstvu i obrazovanje imaju izuzetno velik potencijal poboljšanja raspona i učinkovitosti intervencija posebno povezanih s prehranom;

| T. | budući da u mnogim zemljama u razvoju postoji prekomjerno oslanjanje na izvore proteina iz divljih ulova (meso divljači), koji su neodrživi, koje se ne prijavljuje i sve ih je manje te koji bi zauzvrat u bliskoj budućnosti mogli dovesti do prehrane bez proteina, što će dodatno pogoršati lošu prehranu; |
| --- | --- |

T.

budući da u mnogim zemljama u razvoju postoji prekomjerno oslanjanje na izvore proteina iz divljih ulova (meso divljači), koji su neodrživi, koje se ne prijavljuje i sve ih je manje te koji bi zauzvrat u bliskoj budućnosti mogli dovesti do prehrane bez proteina, što će dodatno pogoršati lošu prehranu;

| U. | budući da jako zahvaćene države AKP-a, zajedno s donatorima, multilateralnim organizacijama i privatnim sektorom, imaju odgovornost povećati dodijeljena sredstva za programe posebno povezane s prehranom i koji na nju utječu; |
| --- | --- |

U.

budući da jako zahvaćene države AKP-a, zajedno s donatorima, multilateralnim organizacijama i privatnim sektorom, imaju odgovornost povećati dodijeljena sredstva za programe posebno povezane s prehranom i koji na nju utječu;

| V. | budući da je u borbu protiv loše prehrane od presudne važnosti uključiti obitelji i lokalne zajednice kako bi se dosegnula i najudaljenija područja u kojima su državne strukture loše uspostavljene ili ne funkcioniraju; |
| --- | --- |

V.

budući da je u borbu protiv loše prehrane od presudne važnosti uključiti obitelji i lokalne zajednice kako bi se dosegnula i najudaljenija područja u kojima su državne strukture loše uspostavljene ili ne funkcioniraju;

| W. | budući da ova kritična ulaganja u javno zdravlje treba poduprijeti reformama prehrambenih sustava i zajedničkim globalnim naporima da bi se popravio globalni prehrambeni sustav, predvođen vladama, ali uključujući i ključne sudionike poput privatnog sektora, civilnog društva i zajednica; |
| --- | --- |

W.

budući da ova kritična ulaganja u javno zdravlje treba poduprijeti reformama prehrambenih sustava i zajedničkim globalnim naporima da bi se popravio globalni prehrambeni sustav, predvođen vladama, ali uključujući i ključne sudionike poput privatnog sektora, civilnog društva i zajednica;

| X. | budući da je u sušnim i polusušnim područjima nomadsko stočarstvo produktivnije od statičnog uzgoja stoke u smislu proizvodnje mesa po hektaru i kalorija po hektaru te budući da iz tog razloga ono pomaže prehraniti zajednice i povećati sigurnost hrane te otpornost; budući da bi mobilnost nomadskih stočara, a time i njihova sposobnost jednostavnije prilagodbe klimatskim promjenama od poljoprivrednika koji se bave statičnim uzgojem stoke, mogla dovesti do povećane sigurnosti hrane; |
| --- | --- |

X.

budući da je u sušnim i polusušnim područjima nomadsko stočarstvo produktivnije od statičnog uzgoja stoke u smislu proizvodnje mesa po hektaru i kalorija po hektaru te budući da iz tog razloga ono pomaže prehraniti zajednice i povećati sigurnost hrane te otpornost; budući da bi mobilnost nomadskih stočara, a time i njihova sposobnost jednostavnije prilagodbe klimatskim promjenama od poljoprivrednika koji se bave statičnim uzgojem stoke, mogla dovesti do povećane sigurnosti hrane;

| Y. | budući da su 50 od 79 država AKP-a obalne države i više od 60 tih država izvozi ribu i proizvode od ribe na regionalna i međunarodna tržišta; |
| --- | --- |

Y.

budući da su 50 od 79 država AKP-a obalne države i više od 60 tih država izvozi ribu i proizvode od ribe na regionalna i međunarodna tržišta;

| Z. | budući da politika razvojne suradnje EU-a i zajednička ribarstvena politika moraju biti dosljedne, komplementarne i propisno koordinirane; |
| --- | --- |

Z.

budući da politika razvojne suradnje EU-a i zajednička ribarstvena politika moraju biti dosljedne, komplementarne i propisno koordinirane;

| 1. | potiče zemlje AKP-a da uvedu zasebnu i neovisnu proračunsku liniju u svoje nacionalne godišnje proračune za prehrambene intervencije koje ciljaju cjelokupno stanovništvo, uključujući najmarginaliziranije osobe poput žena, djece, starijih osoba i osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

1.

potiče zemlje AKP-a da uvedu zasebnu i neovisnu proračunsku liniju u svoje nacionalne godišnje proračune za prehrambene intervencije koje ciljaju cjelokupno stanovništvo, uključujući najmarginaliziranije osobe poput žena, djece, starijih osoba i osoba s invaliditetom;

| 2. | potiče EU na ispunjavanje svojih obveza pomoći partnerskim državama smanjujući broj djece mlađe od pet godina koja pate od zaostajanja u rastu za sedam milijuna do 2015., podupiranje primarne zdravstvene skrbi i poduzimanje aktivnosti na osnovi potreba za ublažavanje razdoblja kriza u opskrbi hranom te, kada je to potrebno, kombiniranje spomenutih strategija; |
| --- | --- |

2.

potiče EU na ispunjavanje svojih obveza pomoći partnerskim državama smanjujući broj djece mlađe od pet godina koja pate od zaostajanja u rastu za sedam milijuna do 2015., podupiranje primarne zdravstvene skrbi i poduzimanje aktivnosti na osnovi potreba za ublažavanje razdoblja kriza u opskrbi hranom te, kada je to potrebno, kombiniranje spomenutih strategija;

| 3. | poziva na veća ulaganja u dokazane i mjerljive intervencije koje mogu unaprijediti i nadopuniti prehranu kojoj nedostaju vitalne hranjive tvari, gradeći i razvijajući postojeće programe i nalazeći nove izvore za uspostavu programa ondje gdje već ne postoje te usmjeravanje na intervencije poput bogaćenja osnovnih namirnica i začina dodavanjem mikronutrijenata; |
| --- | --- |

3.

poziva na veća ulaganja u dokazane i mjerljive intervencije koje mogu unaprijediti i nadopuniti prehranu kojoj nedostaju vitalne hranjive tvari, gradeći i razvijajući postojeće programe i nalazeći nove izvore za uspostavu programa ondje gdje već ne postoje te usmjeravanje na intervencije poput bogaćenja osnovnih namirnica i začina dodavanjem mikronutrijenata;

| 4. | potiče zemlje AKP-a na uključivanje borbe protiv neishranjenosti u sva srodna područja razvojnih politika, osobito poljoprivrede i primarne zdravstvene zaštite, u okviru sveobuhvatnijeg pristupa temeljenog na pravu na hranu, osiguravajući uključivanje i najmarginaliziranijih skupina kao što su žene, djeca, starije osobe i osobe s invaliditetom te provjeru usklađenosti ostalih politika s ciljevima prehrambene politike; |
| --- | --- |

4.

potiče zemlje AKP-a na uključivanje borbe protiv neishranjenosti u sva srodna područja razvojnih politika, osobito poljoprivrede i primarne zdravstvene zaštite, u okviru sveobuhvatnijeg pristupa temeljenog na pravu na hranu, osiguravajući uključivanje i najmarginaliziranijih skupina kao što su žene, djeca, starije osobe i osobe s invaliditetom te provjeru usklađenosti ostalih politika s ciljevima prehrambene politike;

| 5. | skreće pozornost na povezanost između pothranjenosti, neishranjenosti i pristupa pitkoj vodi u nekim zemljama te poziva vlade i međunarodnu zajednicu da nastave svoje napore osiguravajući stanovništvu izravan pristup pitkoj vodi u gradskim i ruralnim područjima; |
| --- | --- |

5.

skreće pozornost na povezanost između pothranjenosti, neishranjenosti i pristupa pitkoj vodi u nekim zemljama te poziva vlade i međunarodnu zajednicu da nastave svoje napore osiguravajući stanovništvu izravan pristup pitkoj vodi u gradskim i ruralnim područjima;

| 6. | potiče međunarodnu zajednicu u obrani pristupa odozdo prema gore i promicanju lokalnoga gospodarstva i trgovine koje podupiru lokalne proizvođače; naglašava da pravila međunarodne trgovine moraju dopustiti prostor potreban za potporu boljeg življenja i poslova u mjestima gdje ljudi žive te osigurati lokalnu dostupnost hrane; |
| --- | --- |

6.

potiče međunarodnu zajednicu u obrani pristupa odozdo prema gore i promicanju lokalnoga gospodarstva i trgovine koje podupiru lokalne proizvođače; naglašava da pravila međunarodne trgovine moraju dopustiti prostor potreban za potporu boljeg življenja i poslova u mjestima gdje ljudi žive te osigurati lokalnu dostupnost hrane;

| 7. | poziva Europsku komisiju da uz pomoć zemalja AKP-a provede obveze utvrđene komunikacijom iz ožujka 2013. naslovljenom „Poboljšanje prehrane majki i djece u sklopu vanjske pomoći: politički okvir EU-a” kako bi se smanjio broj djece mlađe od pet godina koja su zaostala u razvoju za barem 10 % do 2025. te rješavanje ključnog problema teške kronične neishranjenosti; |
| --- | --- |

7.

poziva Europsku komisiju da uz pomoć zemalja AKP-a provede obveze utvrđene komunikacijom iz ožujka 2013. naslovljenom „Poboljšanje prehrane majki i djece u sklopu vanjske pomoći: politički okvir EU-a” kako bi se smanjio broj djece mlađe od pet godina koja su zaostala u razvoju za barem 10 % do 2025. te rješavanje ključnog problema teške kronične neishranjenosti;

| 8. | naglašava potrebu vodstva, posvećenosti i odgovornosti na nacionalnoj i međunarodnoj razini pri izdvajanju i promicanju održivih ulaganja pri rješavanju dugoročnih prehrambenih planova u zemljama AKP-a; u cijelosti podupire ulogu predsjednika Odbora UN-a za sigurnost opskrbe hranom u poboljšanju koordinacije i vođenja svjetskog sustava hrane; |
| --- | --- |

8.

naglašava potrebu vodstva, posvećenosti i odgovornosti na nacionalnoj i međunarodnoj razini pri izdvajanju i promicanju održivih ulaganja pri rješavanju dugoročnih prehrambenih planova u zemljama AKP-a; u cijelosti podupire ulogu predsjednika Odbora UN-a za sigurnost opskrbe hranom u poboljšanju koordinacije i vođenja svjetskog sustava hrane;

| 9. | skreće pozornost na obvezu koju su preuzele zemlje AKP-a u preusmjeravanju 10 % od domaćih proračuna na razvoj poljoprivrede te ih na taj način potiče da daju prednost obiteljskim farmama s proizvodnjom hrane za lokalno stanovništvo, s ciljem ostvarenja održive sigurnosti hrane za njihovo stanovništvo; |
| --- | --- |

9.

skreće pozornost na obvezu koju su preuzele zemlje AKP-a u preusmjeravanju 10 % od domaćih proračuna na razvoj poljoprivrede te ih na taj način potiče da daju prednost obiteljskim farmama s proizvodnjom hrane za lokalno stanovništvo, s ciljem ostvarenja održive sigurnosti hrane za njihovo stanovništvo;

| 10. | naglašava potrebu globalnog i koordiniranog političkog odgovora na problem neishranjenosti; preporučuje da zemlje AKP-a uključe izričite prehrambene ciljeve u svoje poljoprivredne, zdravstvene, obrazovne i gospodarske politike te politike socijalne skrbi; |
| --- | --- |

10.

naglašava potrebu globalnog i koordiniranog političkog odgovora na problem neishranjenosti; preporučuje da zemlje AKP-a uključe izričite prehrambene ciljeve u svoje poljoprivredne, zdravstvene, obrazovne i gospodarske politike te politike socijalne skrbi;

| 11. | naglašava potrebu transparentnih i obvezujućih pravnih i regulatornih okvira koji uređuju odgovornost industrije hrane u zemljama AKP-a u pružanju proizvoda koji utječu na hranu, održavanju pristupa prava na hranu i njegova osnovna načela; |
| --- | --- |

11.

naglašava potrebu transparentnih i obvezujućih pravnih i regulatornih okvira koji uređuju odgovornost industrije hrane u zemljama AKP-a u pružanju proizvoda koji utječu na hranu, održavanju pristupa prava na hranu i njegova osnovna načela;

| 12. | naglašava da privatni sektor može odigrati važnu ulogu u povećanju kvalitete javnog ulaganja i da je ulaganje u afričku poljoprivredu potrebno temeljiti na samodostatnosti; izražava zabrinutost da otimanje zemlje i velike poljoprivredno-prehrambene industrije mogu biti opasnost za lokalno stanovništvo i proizvodnju jer mogu dovesti do kratkotrajnog prekomjernog iskorištavanja zemljišta koje će poslije biti napušteno, uništavanja prirodnog ciklusa proizvodnje i protjerivanja lokalnog stanovništva, s posljedicom napuštanja njihovih usjeva; |
| --- | --- |

12.

naglašava da privatni sektor može odigrati važnu ulogu u povećanju kvalitete javnog ulaganja i da je ulaganje u afričku poljoprivredu potrebno temeljiti na samodostatnosti; izražava zabrinutost da otimanje zemlje i velike poljoprivredno-prehrambene industrije mogu biti opasnost za lokalno stanovništvo i proizvodnju jer mogu dovesti do kratkotrajnog prekomjernog iskorištavanja zemljišta koje će poslije biti napušteno, uništavanja prirodnog ciklusa proizvodnje i protjerivanja lokalnog stanovništva, s posljedicom napuštanja njihovih usjeva;

| 13. | potiče zemlje AKP-a da uspostave ili ojačaju nacionalne agencije za znanost, tehnologiju i inovaciju koje mogu promovirati tehnologije i stručnost u praćenju prehrambenih rezultata kako bi donositeljima odluka pružili informacije temeljene na dokazima za stvaranje prehrambenih intervencija; |
| --- | --- |

13.

potiče zemlje AKP-a da uspostave ili ojačaju nacionalne agencije za znanost, tehnologiju i inovaciju koje mogu promovirati tehnologije i stručnost u praćenju prehrambenih rezultata kako bi donositeljima odluka pružili informacije temeljene na dokazima za stvaranje prehrambenih intervencija;

| 14. | poziva zemlje AKP-a da uspostave ili ojačaju transparentne, pristupačne i javno dostupne informacijske sustave o učincima i lijekovima za neishranjenost te kako bi se olakšao postupak donošenja odluka za poboljšane rezultate u prehrani, uzimajući u obzir preporuke Svjetske zdravstvene organizacije; poziva zemlje AKP-a da omoguće i promoviraju zdravu prehranu i pristup kvalitetnoj hrani u dovoljnim količinama; poziva na poticanje raznolikosti u prehrani i jačanje sustava lokalne hrane; |
| --- | --- |

14.

poziva zemlje AKP-a da uspostave ili ojačaju transparentne, pristupačne i javno dostupne informacijske sustave o učincima i lijekovima za neishranjenost te kako bi se olakšao postupak donošenja odluka za poboljšane rezultate u prehrani, uzimajući u obzir preporuke Svjetske zdravstvene organizacije; poziva zemlje AKP-a da omoguće i promoviraju zdravu prehranu i pristup kvalitetnoj hrani u dovoljnim količinama; poziva na poticanje raznolikosti u prehrani i jačanje sustava lokalne hrane;

| 15. | poziva Europsku komisiju i zemlje AKP-a da poduzmu određene mjere u rješavanju ozbiljne kronične neishranjenosti te da ih prepoznaju i postave kao prioritet umjesto samo kao humanitarni problem; |
| --- | --- |

15.

poziva Europsku komisiju i zemlje AKP-a da poduzmu određene mjere u rješavanju ozbiljne kronične neishranjenosti te da ih prepoznaju i postave kao prioritet umjesto samo kao humanitarni problem;

| 16. | poziva osobito zemlje AKP-a preopterećene problemima pothranjenosti da uvedu prehrambene intervencije temeljene na dokazima za razdoblje prije začeća te razdoblje adolescencije; |
| --- | --- |

16.

poziva osobito zemlje AKP-a preopterećene problemima pothranjenosti da uvedu prehrambene intervencije temeljene na dokazima za razdoblje prije začeća te razdoblje adolescencije;

| 17. | naglašava da će se u nadolazećim desetljećima zemlje AKP-a suočiti s velikim povećanjem broja stanovništva, što može biti prilika, ali isto tako i teret ako se ne poduzme ništa za razvoj djeteta i obrazovanja te za suočavanje s kroničnom neishranjenošću, koja ponajprije pogađa djecu; |
| --- | --- |

17.

naglašava da će se u nadolazećim desetljećima zemlje AKP-a suočiti s velikim povećanjem broja stanovništva, što može biti prilika, ali isto tako i teret ako se ne poduzme ništa za razvoj djeteta i obrazovanja te za suočavanje s kroničnom neishranjenošću, koja ponajprije pogađa djecu;

| 18. | potiče razvoj partnerstva između vlada, donatora, privatnog sektora i civilnog društva, posebice organizacija poljoprivrednika, u postupnom povećanju prehrambenih intervencija na razini zajednice ili nacionalnoj razini, osobito kroz pokret „Scaling Up Nutrition”, koji posjeduje strukturu za olakšavanje, podupiranje i koordiniranje akcija; |
| --- | --- |

18.

potiče razvoj partnerstva između vlada, donatora, privatnog sektora i civilnog društva, posebice organizacija poljoprivrednika, u postupnom povećanju prehrambenih intervencija na razini zajednice ili nacionalnoj razini, osobito kroz pokret „Scaling Up Nutrition”, koji posjeduje strukturu za olakšavanje, podupiranje i koordiniranje akcija;

| 19. | naglašava važnost osiguravanja svih postojećih zakona o zemljištu kako bi osigurali jačanje obiteljske poljoprivrede te se suprotstavili vanjskim poduzećima u uzimanju zemljišta koje ugrožava sigurnost hrane; |
| --- | --- |

19.

naglašava važnost osiguravanja svih postojećih zakona o zemljištu kako bi osigurali jačanje obiteljske poljoprivrede te se suprotstavili vanjskim poduzećima u uzimanju zemljišta koje ugrožava sigurnost hrane;

| 20. | poziva zemlje AKP-a da uključe žene i osobe s invaliditetom u postupak odlučivanja o nacionalnim i međunarodnim odgovorima na nacionalne i globalne izazove sigurnosti hrane i prehrambene sigurnosti te poziva zemlje AKP-a na politiku rodne ravnopravnosti u prehrambenim politikama te da ženama osiguraju bolji pristup sredstvima, obrazovanju i socijalnim službama; |
| --- | --- |

20.

poziva zemlje AKP-a da uključe žene i osobe s invaliditetom u postupak odlučivanja o nacionalnim i međunarodnim odgovorima na nacionalne i globalne izazove sigurnosti hrane i prehrambene sigurnosti te poziva zemlje AKP-a na politiku rodne ravnopravnosti u prehrambenim politikama te da ženama osiguraju bolji pristup sredstvima, obrazovanju i socijalnim službama;

| 21. | poziva zemlje AKP-a i donatore da uoče važnost međugeneracijske solidarnosti u prevladavanju problema gladi i izrazitog siromaštva; naglašava važnost neplaćenog rada majki kao njegovateljica i njihove ključne uloge u svim prehrambenim intervencijama; |
| --- | --- |

21.

poziva zemlje AKP-a i donatore da uoče važnost međugeneracijske solidarnosti u prevladavanju problema gladi i izrazitog siromaštva; naglašava važnost neplaćenog rada majki kao njegovateljica i njihove ključne uloge u svim prehrambenim intervencijama;

| 22. | potiče zemlje AKP-s na donošenje i uvođenje pravne zaštite roditeljstva i srodnih mjera koje omogućuju ženama i muškarcima izvođenje njihove uloge skrbnika te da tako osiguraju prehrambene potrebe svoje djece i zaštite zdravlje, a istodobno i sigurnost radnog mjesta; |
| --- | --- |

22.

potiče zemlje AKP-s na donošenje i uvođenje pravne zaštite roditeljstva i srodnih mjera koje omogućuju ženama i muškarcima izvođenje njihove uloge skrbnika te da tako osiguraju prehrambene potrebe svoje djece i zaštite zdravlje, a istodobno i sigurnost radnog mjesta;

| 23. | potiče razvojne partnere, uključujući EU, da omoguće tehničku pomoć zemljama AKP-a kako bi ojačali njihove nacionalne višesektorske prehrambene planove i programe s jakim naglaskom na kapacitet ljudskih resursa u izgradnji zdravlja; |
| --- | --- |

23.

potiče razvojne partnere, uključujući EU, da omoguće tehničku pomoć zemljama AKP-a kako bi ojačali njihove nacionalne višesektorske prehrambene planove i programe s jakim naglaskom na kapacitet ljudskih resursa u izgradnji zdravlja;

| 24. | poziva EU na blisko povezivanje operacija humanitarne pomoći s razvojnim politikama usmjerenima na strukturne uzroke neishranjenosti i osiguranje da su procjene prehrambenog utjecaja provedene na razvojnim projektima u poljoprivredi; |
| --- | --- |

24.

poziva EU na blisko povezivanje operacija humanitarne pomoći s razvojnim politikama usmjerenima na strukturne uzroke neishranjenosti i osiguranje da su procjene prehrambenog utjecaja provedene na razvojnim projektima u poljoprivredi;

| 25. | poziva zemlje AKP-a da osmisle i postave ili ojačaju opsežnu i sveobuhvatnu nacionalnu socijalnu zaštitu i sustave zdravstvene zaštite koji se temelje na zaštiti hrane i prehrane, osiguravaju aktivno i sveobuhvatno sudjelovanje više dionika te promicanje šireg pristupa njihovim uslugama i pristupačnim i nutritivnim namirnicama, kao i pristup vodi i sanitarnim uslugama; |
| --- | --- |

25.

poziva zemlje AKP-a da osmisle i postave ili ojačaju opsežnu i sveobuhvatnu nacionalnu socijalnu zaštitu i sustave zdravstvene zaštite koji se temelje na zaštiti hrane i prehrane, osiguravaju aktivno i sveobuhvatno sudjelovanje više dionika te promicanje šireg pristupa njihovim uslugama i pristupačnim i nutritivnim namirnicama, kao i pristup vodi i sanitarnim uslugama;

| 26. | poziva zemlje AKP-a i države članice EU-a da poboljšanje prehrambenog statusa žena, adolescentica, dojenčadi, djece, starijih osoba i osoba s invaliditetom, uzimajući u obzir skrivenu glad i nedostatke mikronutrijenata, i pretilost kao novi oblik loše prehrane, uključe kao izričit cilj i očekivani ishod poljoprivrednih programa, programa sigurnosti hrane i prehrambenih programa, strategija i politika, od nacrta do uvođenja, i da uz to promiču dojenje i odgovarajuće dopunsko hranjenje te omoguće dehelmintizacijske intervencije i terapijske intervencije hranjenja; |
| --- | --- |

26.

poziva zemlje AKP-a i države članice EU-a da poboljšanje prehrambenog statusa žena, adolescentica, dojenčadi, djece, starijih osoba i osoba s invaliditetom, uzimajući u obzir skrivenu glad i nedostatke mikronutrijenata, i pretilost kao novi oblik loše prehrane, uključe kao izričit cilj i očekivani ishod poljoprivrednih programa, programa sigurnosti hrane i prehrambenih programa, strategija i politika, od nacrta do uvođenja, i da uz to promiču dojenje i odgovarajuće dopunsko hranjenje te omoguće dehelmintizacijske intervencije i terapijske intervencije hranjenja;

| 27. | naglašava potrebu obraćanja posebne pozornosti na male otočne zemlje u razvoju koje imaju raznoliku geografiju, klimu, kulturu i gospodarski razvoj, ali se susreću sa sličnim izazovima u ostvarivanju održivog razvoja; ističe da iako je u spomenutim otočnim zemljama postotak pothranjenog stanovništva u padu, odgovarajuća prehrana i dalje je pitanje potrošnje i ovisnosti o prerađenoj hrani, što vodi višim stopama pretilosti, bolesti srca i dijabetesa; |
| --- | --- |

27.

naglašava potrebu obraćanja posebne pozornosti na male otočne zemlje u razvoju koje imaju raznoliku geografiju, klimu, kulturu i gospodarski razvoj, ali se susreću sa sličnim izazovima u ostvarivanju održivog razvoja; ističe da iako je u spomenutim otočnim zemljama postotak pothranjenog stanovništva u padu, odgovarajuća prehrana i dalje je pitanje potrošnje i ovisnosti o prerađenoj hrani, što vodi višim stopama pretilosti, bolesti srca i dijabetesa;

| 28. | naglašava da napori u borbi protiv neishranjenosti moraju ići ruku pod ruku sa strategijama prevencije i liječenja, kombinirajući rano liječenje glavnih smrtonosnih bolesti, raspodjelu dohrane spremne za uporabu i šire programe cijepljenja; |
| --- | --- |

28.

naglašava da napori u borbi protiv neishranjenosti moraju ići ruku pod ruku sa strategijama prevencije i liječenja, kombinirajući rano liječenje glavnih smrtonosnih bolesti, raspodjelu dohrane spremne za uporabu i šire programe cijepljenja;

| 29. | poziva zemlje AKP-a, države članice EU-a i međunarodnu zajednicu da osiguraju da globalni okvir razvoja nakon 2015. uključuje ambiciozne ciljeve u borbi protiv neishranjenosti; uzimajući u obzir važnost prehrane za ostale razvojne ciljeve, poziva spomenute sudionike da podupru integraciju prehrane u ostale relevantne ciljeve, oslanjajući se na iskustva akcija u ostvarivanju milenijskih ciljeva razvoja, posebno 1. cilja; |
| --- | --- |

29.

poziva zemlje AKP-a, države članice EU-a i međunarodnu zajednicu da osiguraju da globalni okvir razvoja nakon 2015. uključuje ambiciozne ciljeve u borbi protiv neishranjenosti; uzimajući u obzir važnost prehrane za ostale razvojne ciljeve, poziva spomenute sudionike da podupru integraciju prehrane u ostale relevantne ciljeve, oslanjajući se na iskustva akcija u ostvarivanju milenijskih ciljeva razvoja, posebno 1. cilja;

| 30. | traži od Komisije da poveže države članice EU-a koje sudjeluju na Svjetskoj izložbi EXPO 2015. kako bi pokrenule zajedničku inicijativu kojom bi se, počevši od teme „Prehrana planeta, energija života”, utvrdile obveze i obvezujući ciljevi za borbu protiv gladi i neishranjenosti, uz diversificirane strategije od poljoprivrede do suradnje u razvoju; |
| --- | --- |

30.

traži od Komisije da poveže države članice EU-a koje sudjeluju na Svjetskoj izložbi EXPO 2015. kako bi pokrenule zajedničku inicijativu kojom bi se, počevši od teme „Prehrana planeta, energija života”, utvrdile obveze i obvezujući ciljevi za borbu protiv gladi i neishranjenosti, uz diversificirane strategije od poljoprivrede do suradnje u razvoju;

| 31. | poziva vlade zemalja AKP-a i EU-a da zajednički planiraju poljoprivredne i hitne odgovore, uključujući izvore proteina iz divljih ulova, sigurnost hrane, prehrambene programe i hitne odgovore, strategije i politike, od nacrta do provedbe; |
| --- | --- |

31.

poziva vlade zemalja AKP-a i EU-a da zajednički planiraju poljoprivredne i hitne odgovore, uključujući izvore proteina iz divljih ulova, sigurnost hrane, prehrambene programe i hitne odgovore, strategije i politike, od nacrta do provedbe;

| 32. | poziva EU da pruži posebnu potporu kroz proračun pomoći razvoju stanovništvu zemalja AKP-a u Atlantskom i Tihom oceanu, koje gotovo u potpunosti ovise o ribolovu, kako zbog prihoda, tako i zbog opskrbe proteinima potrebnima za poboljšanje zdravlja te posebno zdravlja djece; |
| --- | --- |

32.

poziva EU da pruži posebnu potporu kroz proračun pomoći razvoju stanovništvu zemalja AKP-a u Atlantskom i Tihom oceanu, koje gotovo u potpunosti ovise o ribolovu, kako zbog prihoda, tako i zbog opskrbe proteinima potrebnima za poboljšanje zdravlja te posebno zdravlja djece;

| 33. | poziva zemlje AKP-a i EU-a da nedvojbeno priznaju da ribolov može pomoći u rješavanju problema neishranjenosti i da pomaže u sprečavanju gladi u zemljama AKP-a; |
| --- | --- |

33.

poziva zemlje AKP-a i EU-a da nedvojbeno priznaju da ribolov može pomoći u rješavanju problema neishranjenosti i da pomaže u sprečavanju gladi u zemljama AKP-a;

| 34. | poziva obalne zemlje AKP-a da odbace uključivanje klauzula u međunarodne sporazume o ribolovu koje potkopavaju prava stanovništva zemalja AKP-a kad je riječ o uporabi lokalnih ribarskih izvora kao načina rješavanja problema neishranjenosti; |
| --- | --- |

34.

poziva obalne zemlje AKP-a da odbace uključivanje klauzula u međunarodne sporazume o ribolovu koje potkopavaju prava stanovništva zemalja AKP-a kad je riječ o uporabi lokalnih ribarskih izvora kao načina rješavanja problema neishranjenosti;

| 35. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Predsjedništvu Vijeća EU-a, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu i UN-ovom Vijeću za ljudska prava. |
| --- | --- |

35.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Predsjedništvu Vijeća EU-a, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu i UN-ovom Vijeću za ljudska prava.

REZOLUCIJA (27)

o izbijanju ebole

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u Strasbourgu (Francuska) od 1. do 3. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u Strasbourgu (Francuska) od 1. do 3. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir članak 18. stavak 2. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. stavak 2. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2177 (2014) od 18. rujna 2014. o miru i sigurnosti u Africi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2177 (2014) od 18. rujna 2014. o miru i sigurnosti u Africi,

| — | uzimajući u obzir odluku glavnog tajnika UN-a Ban Ki-moona o uspostavi prve UN-ove hitne zdravstvene misije – UN-ova misija za hitan odgovor na ebolu (UNMEER), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku glavnog tajnika UN-a Ban Ki-moona o uspostavi prve UN-ove hitne zdravstvene misije – UN-ova misija za hitan odgovor na ebolu (UNMEER),

| — | uzimajući u obzir sastanak od 13. kolovoza 2014. na kojem je glavni tajnik UN-a Ban Ki-moon sazvao koordinacijski sastanak Ujedinjenih naroda kao odgovor na trenutačnu epidemiju ebole u zapadnoj Africi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak od 13. kolovoza 2014. na kojem je glavni tajnik UN-a Ban Ki-moon sazvao koordinacijski sastanak Ujedinjenih naroda kao odgovor na trenutačnu epidemiju ebole u zapadnoj Africi,

| — | uzimajući u obzir poziv glavnog tajnika UN-a Ban Ki-moona od 5. rujna i 16. listopada 2014. za međunarodnu pomoć i jačanje nastojanja u rješavanju krize epidemije ebole i pretvaranju obećanja u akcije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir poziv glavnog tajnika UN-a Ban Ki-moona od 5. rujna i 16. listopada 2014. za međunarodnu pomoć i jačanje nastojanja u rješavanju krize epidemije ebole i pretvaranju obećanja u akcije,

| — | uzimajući u obzir izjavu Svjetske zdravstvene organizacije od 8. kolovoza 2014. u kojoj se epidemija ebole u zapadnoj Africi ocjenjuje kao izvanredno stanje javnog zdravlja međunarodnog značaja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Svjetske zdravstvene organizacije od 8. kolovoza 2014. u kojoj se epidemija ebole u zapadnoj Africi ocjenjuje kao izvanredno stanje javnog zdravlja međunarodnog značaja,

| — | uzimajući u obzir plan odgovora na epidemiju ebole Svjetske zdravstvene organizacije od 28. kolovoza 2014. i njegova ažuriranja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir plan odgovora na epidemiju ebole Svjetske zdravstvene organizacije od 28. kolovoza 2014. i njegova ažuriranja,

| — | uzimajući u obzir misiju Afričke unije „Podrška Afričke unije borbi protiv epidemije ebole u zapadnoj Africi” (ASEOWA), uspostavljenu 21. kolovoza 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir misiju Afričke unije „Podrška Afričke unije borbi protiv epidemije ebole u zapadnoj Africi” (ASEOWA), uspostavljenu 21. kolovoza 2014.,

| — | uzimajući u obzir izjavu grupe država AKP-a od 6. studenog 2014. o epidemiji ebole u zapadnoj Africi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu grupe država AKP-a od 6. studenog 2014. o epidemiji ebole u zapadnoj Africi,

| — | uzimajući u obzir Okvir EU-a za sveobuhvatan odgovor Komisije i ESVD-a na epidemiju ebole u zapadnoj Africi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvir EU-a za sveobuhvatan odgovor Komisije i ESVD-a na epidemiju ebole u zapadnoj Africi,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 24. listopada 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 24. listopada 2014.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove Europske unije o kriznom stanju nastalom zbog epidemije ebole u zapadnoj Africi od 15. kolovoza, 20. listopada i 17. studenog 2014. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove Europske unije o kriznom stanju nastalom zbog epidemije ebole u zapadnoj Africi od 15. kolovoza, 20. listopada i 17. studenog 2014. godine,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 18. rujna 2014. o odgovoru Unije na epidemiju ebole (28), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 18. rujna 2014. o odgovoru Unije na epidemiju ebole (28),

| A. | budući da je trenutačno izbijanje virusa ebole koje utječe na regiju zapadne Afrike najšire takvo izbijanje ikad zabilježeno i nastavlja se širiti; budući da je Svjetska zdravstvena organizacija proglasila epidemiju ebole hitnom situacijom javnog zdravstva od međunarodnog značaja koja zahtijeva koordinirani međunarodni odgovor; budući da je epidemija ebole ne samo zdravstvena i humanitarna katastrofa nego i udar na gospodarstvo, trgovinu, financije i javnu sigurnost, kao i na društveno tkivo cijele regije; |
| --- | --- |

A.

budući da je trenutačno izbijanje virusa ebole koje utječe na regiju zapadne Afrike najšire takvo izbijanje ikad zabilježeno i nastavlja se širiti; budući da je Svjetska zdravstvena organizacija proglasila epidemiju ebole hitnom situacijom javnog zdravstva od međunarodnog značaja koja zahtijeva koordinirani međunarodni odgovor; budući da je epidemija ebole ne samo zdravstvena i humanitarna katastrofa nego i udar na gospodarstvo, trgovinu, financije i javnu sigurnost, kao i na društveno tkivo cijele regije;

| B. | budući da je u epidemiji ebole, otkad je službeno proglašena 22. ožujka 2014. u Gvineji, zaraženo više od 15  000 ljudi i prouzročeno gotovo 7  000 smrtnih slučajeva, najviše u Gvineji, Liberiji i Sijera Leoneu, i budući da se širenje virusa još treba utvrditi; budući da su novi slučajevi virusa ebole potvrđeni u Maliju; budući da je Svjetska zdravstvena organizacija proglasila Nigeriju, Senegal i Republiku Kongo zemljama nezaraženima virusom ebole; budući da gore spomenute brojke uključuju velik broj lokalnih i međunarodnih zdravstvenih i humanitarnih radnika; budući da bi broj zaraženih mogao biti i veći zbog neprijavljenih slučajeva zaraze virusom ebole i neprijavljenih smrtnih slučajeva; |
| --- | --- |

B.

budući da je u epidemiji ebole, otkad je službeno proglašena 22. ožujka 2014. u Gvineji, zaraženo više od 15  000 ljudi i prouzročeno gotovo 7  000 smrtnih slučajeva, najviše u Gvineji, Liberiji i Sijera Leoneu, i budući da se širenje virusa još treba utvrditi; budući da su novi slučajevi virusa ebole potvrđeni u Maliju; budući da je Svjetska zdravstvena organizacija proglasila Nigeriju, Senegal i Republiku Kongo zemljama nezaraženima virusom ebole; budući da gore spomenute brojke uključuju velik broj lokalnih i međunarodnih zdravstvenih i humanitarnih radnika; budući da bi broj zaraženih mogao biti i veći zbog neprijavljenih slučajeva zaraze virusom ebole i neprijavljenih smrtnih slučajeva;

| C. | budući da je većina aktivnih nevladinih organizacija na terenu, kao što su Liječnici bez granica (Médecins Sans Frontières) i Međunarodna federacija nacionalnih društava Crvenog križa i Crvenog polumjeseca, već obaviještena u ožujku 2014. da se epidemija ebole brzo širi i da će biti opasnija od prijašnjih epidemija iste bolesti; budući da su spomenute organizacije kritizirale početni međunarodni odgovor zbog njegove opasne neadekvatnosti; |
| --- | --- |

C.

budući da je većina aktivnih nevladinih organizacija na terenu, kao što su Liječnici bez granica (Médecins Sans Frontières) i Međunarodna federacija nacionalnih društava Crvenog križa i Crvenog polumjeseca, već obaviještena u ožujku 2014. da se epidemija ebole brzo širi i da će biti opasnija od prijašnjih epidemija iste bolesti; budući da su spomenute organizacije kritizirale početni međunarodni odgovor zbog njegove opasne neadekvatnosti;

| D. | budući da je epidemija ukazala na slabosti zdravstvenih sustava u dotičnim zemljama, sa znatnim manjkom ljudskih, financijskih i materijalnih resursa, što je posljedično kompromitiralo mogućnost osiguranja odgovarajućeg odgovora na epidemiju; budući da je ovaj hitni zdravstveni slučaj otežan masovnim odljevom mozgova medicinskoga osoblja iz pogođenih zemalja tijekom zadnjih desetljeća, izražena je hitna potreba za jačanjem zdravstvenih sustava većine afričkih zemalja; |
| --- | --- |

D.

budući da je epidemija ukazala na slabosti zdravstvenih sustava u dotičnim zemljama, sa znatnim manjkom ljudskih, financijskih i materijalnih resursa, što je posljedično kompromitiralo mogućnost osiguranja odgovarajućeg odgovora na epidemiju; budući da je ovaj hitni zdravstveni slučaj otežan masovnim odljevom mozgova medicinskoga osoblja iz pogođenih zemalja tijekom zadnjih desetljeća, izražena je hitna potreba za jačanjem zdravstvenih sustava većine afričkih zemalja;

| E. | budući da pogođene zemlje već pate od nedostatka hrane, sanitarnih usluga i čiste vode te gospodarskog sloma uzrokovanoga prekidom trgovine, komercijalnih letova i žetve nakon pojave epidemije; |
| --- | --- |

E.

budući da pogođene zemlje već pate od nedostatka hrane, sanitarnih usluga i čiste vode te gospodarskog sloma uzrokovanoga prekidom trgovine, komercijalnih letova i žetve nakon pojave epidemije;

| F. | budući da međunarodna zajednica ima moralnu obvezu pružanja pomoći zemljama pogođenima virusom ebole, uključujući ne samo financijsku pomoć nego i medicinske i operativne kapacitete s obučenim osobljem i logističkom pomoći za rano otkrivanje i izolaciju slučajeva, praćenje i nadzor kontaktiranja, neposrednu skrb za pogođeno stanovništvo i informativne kampanje o virusu te kako se zaštititi od širenja; |
| --- | --- |

F.

budući da međunarodna zajednica ima moralnu obvezu pružanja pomoći zemljama pogođenima virusom ebole, uključujući ne samo financijsku pomoć nego i medicinske i operativne kapacitete s obučenim osobljem i logističkom pomoći za rano otkrivanje i izolaciju slučajeva, praćenje i nadzor kontaktiranja, neposrednu skrb za pogođeno stanovništvo i informativne kampanje o virusu te kako se zaštititi od širenja;

| G. | budući da je glavni tajnik UN-a Ban Ki-moon još u ožujku 2014. upozorio da će najmanje 1 milijarda USD biti potrebna u sljedećih šest mjeseci kako bi se riješila epidemija ebole; budući da se taj iznos može povećati, pogotovo ako se situacija nastavi pogoršavati; |
| --- | --- |

G.

budući da je glavni tajnik UN-a Ban Ki-moon još u ožujku 2014. upozorio da će najmanje 1 milijarda USD biti potrebna u sljedećih šest mjeseci kako bi se riješila epidemija ebole; budući da se taj iznos može povećati, pogotovo ako se situacija nastavi pogoršavati;

| H. | budući da je velik broj zemalja AKP-a pružio financijske, materijalne i tehničke doprinose u nastojanju da se epidemija ebole u pogođenim zapadnoafričkim zemljama stavi pod kontrolu; |
| --- | --- |

H.

budući da je velik broj zemalja AKP-a pružio financijske, materijalne i tehničke doprinose u nastojanju da se epidemija ebole u pogođenim zapadnoafričkim zemljama stavi pod kontrolu;

| I. | budući da je Europska komisija aktivno angažirana od samoga početka epidemije, postupno povećavajući svoj odgovor na epidemiju i nadgledanje situacije kroz svoj Koordinacijski centar za odgovor na hitne situacije, koji služi kao platforma za koordinaciju pomoći EU-a; budući da je samo Komisija založila preko 550 milijuna EUR za medicinska istraživanja i liječenje, logističku i humanitarnu pomoć te pomoć u razvoju pogođenim zemljama, uključujući opremu i osoblje; budući da, zajedno s doprinosima država članica EU-a, sve to ukupno iznosi preko 1,1 milijardi EUR; |
| --- | --- |

I.

budući da je Europska komisija aktivno angažirana od samoga početka epidemije, postupno povećavajući svoj odgovor na epidemiju i nadgledanje situacije kroz svoj Koordinacijski centar za odgovor na hitne situacije, koji služi kao platforma za koordinaciju pomoći EU-a; budući da je samo Komisija založila preko 550 milijuna EUR za medicinska istraživanja i liječenje, logističku i humanitarnu pomoć te pomoć u razvoju pogođenim zemljama, uključujući opremu i osoblje; budući da, zajedno s doprinosima država članica EU-a, sve to ukupno iznosi preko 1,1 milijardi EUR;

| J. | budući da je EU u tu regiju rasporedio humanitarne stručnjake koji prate stanje i povezuju se s partnerskim organizacijama i lokalnim tijelima vlasti; budući da je Mehanizam Unije za civilnu zaštitu aktiviran na zahtjev Svjetske zdravstvene ogranizacije kako bi olakšao potporu i brzo razvrstavanje pomoći i stručnosti u regiji; budući da je Europska komisija mobilizirala svoje kapacitete za medicinsku evakuaciju za međunarodne humanitarne djelatnike angažirane u pogođenim zemljama; |
| --- | --- |

J.

budući da je EU u tu regiju rasporedio humanitarne stručnjake koji prate stanje i povezuju se s partnerskim organizacijama i lokalnim tijelima vlasti; budući da je Mehanizam Unije za civilnu zaštitu aktiviran na zahtjev Svjetske zdravstvene ogranizacije kako bi olakšao potporu i brzo razvrstavanje pomoći i stručnosti u regiji; budući da je Europska komisija mobilizirala svoje kapacitete za medicinsku evakuaciju za međunarodne humanitarne djelatnike angažirane u pogođenim zemljama;

| K. | budući da je, prema UNICEF-u, otprilike 4  000 djece ostalo siročad kao posljedica epidemije te budući da su djeca osobito ranjiva kategorija, od kojih su mnoga izložena ekstremnoj nevolji, odvojenosti od svojih obitelji i prekidu školovanja; |
| --- | --- |

K.

budući da je, prema UNICEF-u, otprilike 4  000 djece ostalo siročad kao posljedica epidemije te budući da su djeca osobito ranjiva kategorija, od kojih su mnoga izložena ekstremnoj nevolji, odvojenosti od svojih obitelji i prekidu školovanja;

| L. | budući da sve akcije u borbi protiv ebole moraju biti dio koordiniranog postupka kako bi pružile bolji odgovor, što je jasno izraženo na sastanku zapadnoafričkih čelnika država u Accri (Gana), i budući da su čelnici država imenovali Njegovu Ekscelenciju Predsjednika Toga kao koordinatora; |
| --- | --- |

L.

budući da sve akcije u borbi protiv ebole moraju biti dio koordiniranog postupka kako bi pružile bolji odgovor, što je jasno izraženo na sastanku zapadnoafričkih čelnika država u Accri (Gana), i budući da su čelnici država imenovali Njegovu Ekscelenciju Predsjednika Toga kao koordinatora;

| 1. | izražava duboku sućut zemljama i obiteljima onih koji su izgubili život u epidemiji ebole; izražava iskrenu zahvalnost svim humanitarnim i zdravstvenim radnicima za njihov trud u borbi protiv ove epidemije; |
| --- | --- |

1.

izražava duboku sućut zemljama i obiteljima onih koji su izgubili život u epidemiji ebole; izražava iskrenu zahvalnost svim humanitarnim i zdravstvenim radnicima za njihov trud u borbi protiv ove epidemije;

| 2. | naglašava da je ovo, prema Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji, dosad najveće zabilježeno izbijanje bolesti po broju slučajeva, smrti te geografskoj pokrivenosti te da je i dalje duboko zabrinuta zbog neprekidnog širenja virusa u nekoliko zemalja zapadne Afrike; slaže se s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a br. 2177 (2014) da je epidemija ebole prijetnja međunarodnom miru i sigurnosti; potvrđuje činjenicu da je epidemija mnogo složenija od javne zdravstvene prijetnje budući da ima političke, sigurnosne, ekonomske i društvene posljedice; |
| --- | --- |

2.

naglašava da je ovo, prema Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji, dosad najveće zabilježeno izbijanje bolesti po broju slučajeva, smrti te geografskoj pokrivenosti te da je i dalje duboko zabrinuta zbog neprekidnog širenja virusa u nekoliko zemalja zapadne Afrike; slaže se s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a br. 2177 (2014) da je epidemija ebole prijetnja međunarodnom miru i sigurnosti; potvrđuje činjenicu da je epidemija mnogo složenija od javne zdravstvene prijetnje budući da ima političke, sigurnosne, ekonomske i društvene posljedice;

| 3. | žali što međunarodna zajednica podcjenjuje krizu te zbog odgode pružanja bilo kakve odgovarajuće i koordinirane strategije i pomoći; smatra da međunarodna zajednica mora preuzeti veću ulogu u kontroli širenja ebole te da bi pogođene afričke zemlje također trebale preuzeti svoj dio odgovornosti za suočavanje s izazovima koje epidemija predstavlja za globalnu sigurnost i javno zdravlje; poziva međunarodnu zajednicu da izvrši i poštuje svoje obveze te ustraje u pojačanim naporima kako bi se osigurala potrebna i odgovarajuća pomoć pogođenim zemljama, pod ukupnim vodstvom i koordinacijom Ujedinjenih naroda; |
| --- | --- |

3.

žali što međunarodna zajednica podcjenjuje krizu te zbog odgode pružanja bilo kakve odgovarajuće i koordinirane strategije i pomoći; smatra da međunarodna zajednica mora preuzeti veću ulogu u kontroli širenja ebole te da bi pogođene afričke zemlje također trebale preuzeti svoj dio odgovornosti za suočavanje s izazovima koje epidemija predstavlja za globalnu sigurnost i javno zdravlje; poziva međunarodnu zajednicu da izvrši i poštuje svoje obveze te ustraje u pojačanim naporima kako bi se osigurala potrebna i odgovarajuća pomoć pogođenim zemljama, pod ukupnim vodstvom i koordinacijom Ujedinjenih naroda;

| 4. | naglašava da je sadašnja epidemija prijetnja krhkoj ekonomiji i političkoj i društvenoj stabilnosti pogođenih zemalja, kao i cjelokupnoj regiji; uvjerena je da se ova kriza ne može riješiti samo poboljšanjem zdravstvenih sustava nego da je potreban integrirani pristup koji uključuje sudjelovanje nacionalnih, regionalnih i međunarodnih sudionika te uključivanje različitih sektora, uključujući obrazovanje, obuku, sanitarne usluge i pomoć u hrani, kako bi se pristupilo rješavanju kritičnih nedostataka ovih ključnih službi; |
| --- | --- |

4.

naglašava da je sadašnja epidemija prijetnja krhkoj ekonomiji i političkoj i društvenoj stabilnosti pogođenih zemalja, kao i cjelokupnoj regiji; uvjerena je da se ova kriza ne može riješiti samo poboljšanjem zdravstvenih sustava nego da je potreban integrirani pristup koji uključuje sudjelovanje nacionalnih, regionalnih i međunarodnih sudionika te uključivanje različitih sektora, uključujući obrazovanje, obuku, sanitarne usluge i pomoć u hrani, kako bi se pristupilo rješavanju kritičnih nedostataka ovih ključnih službi;

| 5. | ističe potrebu izoliranja bolesti bez izoliranja zemalja pogođenih izbijanjem epidemije; nadalje, naglašava potrebu sprečavanja stigmatiziranja preživjelih, a osobito djece; poziva na dosljedno provođenje svih potrebnih i učinkovitih mjera koje se tiču međunarodnog prijevoza putnika, a koje pomažu u sprečavanju daljnjeg širenja ebole iz najpogođenijih zemalja zapadne Afrike; |
| --- | --- |

5.

ističe potrebu izoliranja bolesti bez izoliranja zemalja pogođenih izbijanjem epidemije; nadalje, naglašava potrebu sprečavanja stigmatiziranja preživjelih, a osobito djece; poziva na dosljedno provođenje svih potrebnih i učinkovitih mjera koje se tiču međunarodnog prijevoza putnika, a koje pomažu u sprečavanju daljnjeg širenja ebole iz najpogođenijih zemalja zapadne Afrike;

| 6. | pozdravlja zalaganje zemalja članica EU-a i Europske komisije u osiguravanju da se poduzimaju odgovarajuće sigurnosne mjere u svrhu sigurnosti i zaštite međunarodnih humanitarnih i zdravstvenih radnika i u nastojanju da ti radnici dobiju odgovarajuću obuku; pohvaljuje Europsku komisiju i zemlje članice za njihove napore u skretanju pozornosti na pitanje medicinske evakuacije i za činjenicu da je uspostavljen sustav za evakuaciju medicinskih radnika iz regije; naglašava potrebu stalnog ažuriranja i usavršavanja sustava za medicinsku evakuaciju, uzimajući u obzir moguće povećanje potreba dođe li do raspoređivanja većeg broja zdravstvenih radnika u pogođene zemlje; poziva zemlje članice da usklade letove i uspostave zračne mostove namijenjene za prijevoz zdravstvenog osoblja i opreme u pogođene zemlje; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja zalaganje zemalja članica EU-a i Europske komisije u osiguravanju da se poduzimaju odgovarajuće sigurnosne mjere u svrhu sigurnosti i zaštite međunarodnih humanitarnih i zdravstvenih radnika i u nastojanju da ti radnici dobiju odgovarajuću obuku; pohvaljuje Europsku komisiju i zemlje članice za njihove napore u skretanju pozornosti na pitanje medicinske evakuacije i za činjenicu da je uspostavljen sustav za evakuaciju medicinskih radnika iz regije; naglašava potrebu stalnog ažuriranja i usavršavanja sustava za medicinsku evakuaciju, uzimajući u obzir moguće povećanje potreba dođe li do raspoređivanja većeg broja zdravstvenih radnika u pogođene zemlje; poziva zemlje članice da usklade letove i uspostave zračne mostove namijenjene za prijevoz zdravstvenog osoblja i opreme u pogođene zemlje;

| 7. | poziva međunarodnu zajednicu, uključujući Europsku uniju, Afričku uniju (AU) i Ekonomsku zajednicu zapadnoafričkih država (ECOWAS), da pruže potporu zemljama pogođenima ebolom i da osiguraju hitno potrebne resurse i pomoć, uključujući pokretne medicinske kapacitete, kao što su poljske bolnice s kvalificiranim i iskusnim osobljem, zalihama, laboratorijskim uslugama, pomoćnim logističkim, prijevoznim i građevinskim kapacitetima, zračnim mostovima te ostalom zrakoplovnom potporom i zrakoplovno-medicinskim uslugama; naglašava važnost osiguravanja stručnog tehničkog znanja, uključujući mogućnost ranog dijagnosticiranja i obuke za zdravstvene radnike; |
| --- | --- |

7.

poziva međunarodnu zajednicu, uključujući Europsku uniju, Afričku uniju (AU) i Ekonomsku zajednicu zapadnoafričkih država (ECOWAS), da pruže potporu zemljama pogođenima ebolom i da osiguraju hitno potrebne resurse i pomoć, uključujući pokretne medicinske kapacitete, kao što su poljske bolnice s kvalificiranim i iskusnim osobljem, zalihama, laboratorijskim uslugama, pomoćnim logističkim, prijevoznim i građevinskim kapacitetima, zračnim mostovima te ostalom zrakoplovnom potporom i zrakoplovno-medicinskim uslugama; naglašava važnost osiguravanja stručnog tehničkog znanja, uključujući mogućnost ranog dijagnosticiranja i obuke za zdravstvene radnike;

| 8. | poziva međunarodnu zajednicu da uloži najveći mogući trud u usklađivanje i poboljšanje medicinskog istraživanja i u razvoj terapija, lijekova i cjepiva protiv ebole koji su učinkoviti i istodobno usklađeni sa sigurnosnim protokolima Svjetske zdravstvene organizacije; pozdravlja činjenicu da je Europska komisija najavila dodatna sredstva u svrhu potpore ispitivanja probnih cjepiva u Europi i Africi, zajedno s ostalim istraživačkim radom koji se tiče ebole, ali naglašava da će i dalje biti potrebni dodatni međunarodni napori u svrhu financiranja i usklađivanja postojećih istraživanja i razvojnih programa za razvoj terapija i cjepiva protiv ebole, kao i protiv ostalih bolesti koje nisu od trenutačnog komercijalnog interesa, ali bi mogle uzrokovati slične epidemije u budućnosti; smatra da, u ovom slučaju, razvoj cjepiva protiv tih bolesti ne smije ovisiti o mogućoj zaradi farmaceutske industrije i privatnih poduzeća; |
| --- | --- |

8.

poziva međunarodnu zajednicu da uloži najveći mogući trud u usklađivanje i poboljšanje medicinskog istraživanja i u razvoj terapija, lijekova i cjepiva protiv ebole koji su učinkoviti i istodobno usklađeni sa sigurnosnim protokolima Svjetske zdravstvene organizacije; pozdravlja činjenicu da je Europska komisija najavila dodatna sredstva u svrhu potpore ispitivanja probnih cjepiva u Europi i Africi, zajedno s ostalim istraživačkim radom koji se tiče ebole, ali naglašava da će i dalje biti potrebni dodatni međunarodni napori u svrhu financiranja i usklađivanja postojećih istraživanja i razvojnih programa za razvoj terapija i cjepiva protiv ebole, kao i protiv ostalih bolesti koje nisu od trenutačnog komercijalnog interesa, ali bi mogle uzrokovati slične epidemije u budućnosti; smatra da, u ovom slučaju, razvoj cjepiva protiv tih bolesti ne smije ovisiti o mogućoj zaradi farmaceutske industrije i privatnih poduzeća;

| 9. | pozdravlja financijsku potporu koju je EU pružila misiji ASEOWA Afričke unije i nastojanjima Afričke unije da osigura regionalnu koordinaciju, uključujući otvaranje humanitarnog koridora iz Dakara i regionalnih zrakoplovnih linija iz Abidjana te uspostavu koordinacijskog centra UNMEER u Accri; poziva Vijeće Europe i Europsku komisiju da podupru i ohrabre Afričku uniju u traženju potpunog akcijskog plana koji pokriva političke, sigurnosne, ekonomske i društvene posljedice krize izazvane ebolom, koje će nastaviti utjecati na regiju u znatno većoj mjeri od trenutačne medicinski krizne situacije; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja financijsku potporu koju je EU pružila misiji ASEOWA Afričke unije i nastojanjima Afričke unije da osigura regionalnu koordinaciju, uključujući otvaranje humanitarnog koridora iz Dakara i regionalnih zrakoplovnih linija iz Abidjana te uspostavu koordinacijskog centra UNMEER u Accri; poziva Vijeće Europe i Europsku komisiju da podupru i ohrabre Afričku uniju u traženju potpunog akcijskog plana koji pokriva političke, sigurnosne, ekonomske i društvene posljedice krize izazvane ebolom, koje će nastaviti utjecati na regiju u znatno većoj mjeri od trenutačne medicinski krizne situacije;

| 10. | pozdravlja i potiče aktualno povećanje financijskog doprinosa Europske komisije na planu pružanja humanitarne i razvojne pomoći, logistike i istraživanja kao odgovora na krizu u iznosu većem od 550 milijuna EUR; naglašava potrebu širenja ovih ulaganja na projekte u zemljama koje graniče s državama pogođenima virusom kako bi se izbjeglo njegovo širenje u druge zemlje zapadne Afrike, gdje bi izbijanje epidemije imalo dramatične posljedice; poziva EU da uspostavi sustave kontrole kako bi osigurala da se sredstva iz proračuna za borbu protiv epidemije upotrebljavaju učinkovito i na odgovarajući način; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja i potiče aktualno povećanje financijskog doprinosa Europske komisije na planu pružanja humanitarne i razvojne pomoći, logistike i istraživanja kao odgovora na krizu u iznosu većem od 550 milijuna EUR; naglašava potrebu širenja ovih ulaganja na projekte u zemljama koje graniče s državama pogođenima virusom kako bi se izbjeglo njegovo širenje u druge zemlje zapadne Afrike, gdje bi izbijanje epidemije imalo dramatične posljedice; poziva EU da uspostavi sustave kontrole kako bi osigurala da se sredstva iz proračuna za borbu protiv epidemije upotrebljavaju učinkovito i na odgovarajući način;

| 11. | poziva EU da pojača napore za razvoj suradnje kako bi se dugoročno poduprli i ojačali zdravstveni sustavi u zemljama AKP-a, kako je utvrđeno Sporazumom iz Cotonoua, i kako bi se osiguralo da pitanje zdravlja postane središnji dio ERF-ova Nacionalnog okvirnog programa za sljedeći ciklus programiranja za najugroženije zemlje i 11. ERF-ova programa razvoja suradnje unutar država AKP-a; |
| --- | --- |

11.

poziva EU da pojača napore za razvoj suradnje kako bi se dugoročno poduprli i ojačali zdravstveni sustavi u zemljama AKP-a, kako je utvrđeno Sporazumom iz Cotonoua, i kako bi se osiguralo da pitanje zdravlja postane središnji dio ERF-ova Nacionalnog okvirnog programa za sljedeći ciklus programiranja za najugroženije zemlje i 11. ERF-ova programa razvoja suradnje unutar država AKP-a;

| 12. | ističe da financijska pomoć zemljama pogođenima ebolom ne bi trebala biti na štetu dugoročne pomoći u razvoju, nego bi trebala biti njezina dopuna, i da bi pomoć trebala premašivati okvire zdravstvene zaštite te bi trebala uključiti osnovne usluge zdravstvene zaštite u pogođenoj regiji, poput sanitarnih usluga i čiste vode; |
| --- | --- |

12.

ističe da financijska pomoć zemljama pogođenima ebolom ne bi trebala biti na štetu dugoročne pomoći u razvoju, nego bi trebala biti njezina dopuna, i da bi pomoć trebala premašivati okvire zdravstvene zaštite te bi trebala uključiti osnovne usluge zdravstvene zaštite u pogođenoj regiji, poput sanitarnih usluga i čiste vode;

| 13. | potiče međunarodnu zajednicu da poduzme hitne mjere za sprečavanje krize gladi te za očuvanje sigurnosti hrane i života u područjima zaraženima ebolom, kad je riječ o smanjenju u trgovini hranom, rastućim cijenama i smanjenom urodu; |
| --- | --- |

13.

potiče međunarodnu zajednicu da poduzme hitne mjere za sprečavanje krize gladi te za očuvanje sigurnosti hrane i života u područjima zaraženima ebolom, kad je riječ o smanjenju u trgovini hranom, rastućim cijenama i smanjenom urodu;

| 14. | u tom pogledu, pozdravlja nastojanje Afričke unije da proširi mandat svojeg fonda Posebna hitna pomoć za suše i glad u Africi te uključi i izvanredno stanje javnog zdravlja i ostale nepogode; podupire poziv Afričke unije svojim državama članicama da daju dobrovoljne priloge spomenutom fondu; poziva na neposredan odgovor na FAO-ov poziv za prikupljanje sredstava za Program regionalnog odgovora kako bi pomogao kućanstvima najpogođenijima u epidemiji ebole; |
| --- | --- |

14.

u tom pogledu, pozdravlja nastojanje Afričke unije da proširi mandat svojeg fonda Posebna hitna pomoć za suše i glad u Africi te uključi i izvanredno stanje javnog zdravlja i ostale nepogode; podupire poziv Afričke unije svojim državama članicama da daju dobrovoljne priloge spomenutom fondu; poziva na neposredan odgovor na FAO-ov poziv za prikupljanje sredstava za Program regionalnog odgovora kako bi pomogao kućanstvima najpogođenijima u epidemiji ebole;

| 15. | pozdravlja uspostavljanje UN-ove misije UNMEER i uspostavljanje stručne skupine EU-a za ebolu, kao i imenovanje povjerenika Christosa Stylianidesa na mjesto EU-ova koordinatora odgovora na epidemiju ebole; pozdravlja povjerenikovu odlučnost da ojača kolektivni odgovor i koordinaciju EU-a te olakša suradnju s UN-om, regionalnim organizacijama i ostalim ključnim partnerima; izražava zahvalnost za njegov posjet pogođenoj regiji u studenome 2014. radi procjene potreba i nedostataka napora EU-a da suzbije epidemiju; dijeli mišljenje da je ova procjena važan korak u određivanju uspješnog tijeka djelovanja; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja uspostavljanje UN-ove misije UNMEER i uspostavljanje stručne skupine EU-a za ebolu, kao i imenovanje povjerenika Christosa Stylianidesa na mjesto EU-ova koordinatora odgovora na epidemiju ebole; pozdravlja povjerenikovu odlučnost da ojača kolektivni odgovor i koordinaciju EU-a te olakša suradnju s UN-om, regionalnim organizacijama i ostalim ključnim partnerima; izražava zahvalnost za njegov posjet pogođenoj regiji u studenome 2014. radi procjene potreba i nedostataka napora EU-a da suzbije epidemiju; dijeli mišljenje da je ova procjena važan korak u određivanju uspješnog tijeka djelovanja;

| 16. | naglašava da uspješan odgovor na epidemiju ebole zahtijeva stalno globalno upravljanje, učinkovitu javnu komunikaciju i druge mjere za izgradnju povjerenja, a to uključuje obrazovanje i informacije za osvještavanje o simptomima te preventivno djelovanje kako bi se olakšalo povjerenje u mjere protiv ebole i olakšala javna suradnja s tim mjerama; smatra, nadalje, da lokalno medicinsko osoblje treba uključiti u liječenje zaraženih ljudi i bolje ih obučiti za to te da treba postići blisku suradnju lokalnog stanovništva i međunarodnog medicinskog osoblja; |
| --- | --- |

16.

naglašava da uspješan odgovor na epidemiju ebole zahtijeva stalno globalno upravljanje, učinkovitu javnu komunikaciju i druge mjere za izgradnju povjerenja, a to uključuje obrazovanje i informacije za osvještavanje o simptomima te preventivno djelovanje kako bi se olakšalo povjerenje u mjere protiv ebole i olakšala javna suradnja s tim mjerama; smatra, nadalje, da lokalno medicinsko osoblje treba uključiti u liječenje zaraženih ljudi i bolje ih obučiti za to te da treba postići blisku suradnju lokalnog stanovništva i međunarodnog medicinskog osoblja;

| 17. | smatra da je Plan odgovora na epidemiju ebole Svjetske zdravstvene organizacije temelj za prioritetne mjere u borbi protiv ebole; poziva zemlje EU-a i AKP-a na potporu Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji u jačanju njegova tehničkog vodstva i pružanja operativne pomoći vladama zemalja u kojima se proširila ebola te susjednim i ostalim zemljama koje mogu biti rizične, kao i ostalim partnerima; poziva međunarodnu zajednicu da podupre provedbu usklađenih prekograničnih intervencija u borbi protiv trenutačne epidemije ebole; poziva države članice EU-a da u cijelosti podupru provedbu Okvira za sveobuhvatni odgovor; |
| --- | --- |

17.

smatra da je Plan odgovora na epidemiju ebole Svjetske zdravstvene organizacije temelj za prioritetne mjere u borbi protiv ebole; poziva zemlje EU-a i AKP-a na potporu Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji u jačanju njegova tehničkog vodstva i pružanja operativne pomoći vladama zemalja u kojima se proširila ebola te susjednim i ostalim zemljama koje mogu biti rizične, kao i ostalim partnerima; poziva međunarodnu zajednicu da podupre provedbu usklađenih prekograničnih intervencija u borbi protiv trenutačne epidemije ebole; poziva države članice EU-a da u cijelosti podupru provedbu Okvira za sveobuhvatni odgovor;

| 18. | poziva na sazivanje međunarodne donatorske konferencije o kontroli epidemije ebole i potpori društvenoj i gospodarskoj obnovi nakon ebole, uključujući i potporu za siročad u pogođenim zemljama; |
| --- | --- |

18.

poziva na sazivanje međunarodne donatorske konferencije o kontroli epidemije ebole i potpori društvenoj i gospodarskoj obnovi nakon ebole, uključujući i potporu za siročad u pogođenim zemljama;

| 19. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu rezoluciju proslijede glavnom tajniku UN-a, glavnom direktoru Svjetske zdravstvene organizacije, Vijeću AKP-a i EU-a, Europskoj komisiji, Vijeću Europske unije, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i nacionalnim parlamentima država članica EU-a, vladama i parlamentima zemalja AKP-a, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu i ECOWAS-u. |
| --- | --- |

19.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu rezoluciju proslijede glavnom tajniku UN-a, glavnom direktoru Svjetske zdravstvene organizacije, Vijeću AKP-a i EU-a, Europskoj komisiji, Vijeću Europske unije, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i nacionalnim parlamentima država članica EU-a, vladama i parlamentima zemalja AKP-a, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu i ECOWAS-u.

REZOLUCIJA (29)

o širenju terorizma u Africi

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u Strasbourgu (Francuska) od 1. do 3. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u Strasbourgu (Francuska) od 1. do 3. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir članak 18. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua između AKP-a i EZ-a, a posebno njegov članak 11.a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua između AKP-a i EZ-a, a posebno njegov članak 11.a,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju AKP – EU JPA iz ožujka 2014. o globalnom širenju terorizma: uloga interneta i društvenih medija |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju AKP – EU JPA iz ožujka 2014. o globalnom širenju terorizma: uloga interneta i društvenih medija

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir rezolucije br. 1373 (2001), br. 1566 (2004) i br. 1624 (2005) Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda, koje objedinjuju ključne elemente međunarodnoga zakonskog okvira za borbu protivi terorizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije br. 1373 (2001), br. 1566 (2004) i br. 1624 (2005) Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda, koje objedinjuju ključne elemente međunarodnoga zakonskog okvira za borbu protivi terorizma,

| — | uzimajući u obzir Globalnu protuterorističku strategiju Ujedinjenih naroda usvojenu 8. rujna 2006., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalnu protuterorističku strategiju Ujedinjenih naroda usvojenu 8. rujna 2006.,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Glavne skupštine UN-a br. 68/178 o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma, br. 68/187 od 18. prosinca 2013., o tehničkoj pomoći u provedbi međunarodnih konvencija i protokola o borbi protiv terorizma 67/99 od 14. prosinca 2012., o mjerama suzbijanja međunarodnog terorizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Glavne skupštine UN-a br. 68/178 o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma, br. 68/187 od 18. prosinca 2013., o tehničkoj pomoći u provedbi međunarodnih konvencija i protokola o borbi protiv terorizma 67/99 od 14. prosinca 2012., o mjerama suzbijanja međunarodnog terorizma,

| — | uzimajući u obzir 455. susret Vijeća za mir i sigurnost na razini šefova država i vlada održan u Nairobiju u Keniji 2. rujna 2014.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 455. susret Vijeća za mir i sigurnost na razini šefova država i vlada održan u Nairobiju u Keniji 2. rujna 2014.;

| — | uzimajući u obzir rezoluciju UN-a br. 2178 o Prijetnjama međunarodnom miru i sigurnosti uzrokovanima terorističkim činovima koju je Vijeće sigurnosti usvojilo 24. rujna 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju UN-a br. 2178 o Prijetnjama međunarodnom miru i sigurnosti uzrokovanima terorističkim činovima koju je Vijeće sigurnosti usvojilo 24. rujna 2014.,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz 1981. te osobito članak 4. Povelje koji sadrži nepovredivo pravo na život i integritet ljudskog bića, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz 1981. te osobito članak 4. Povelje koji sadrži nepovredivo pravo na život i integritet ljudskog bića,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Organizacije afričkog jedinstva o prevenciji i suzbijanju terorizma, usvojenu 1999., Plan djelovanja međuvladina sastanka Afričke unije na visokoj razini o prevenciji i suzbijanju terorizma u Africi, usvojen 2002., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Organizacije afričkog jedinstva o prevenciji i suzbijanju terorizma, usvojenu 1999., Plan djelovanja međuvladina sastanka Afričke unije na visokoj razini o prevenciji i suzbijanju terorizma u Africi, usvojen 2002.,

| — | uzimajući u obzir imenovanje posebnog predstavnika Afričke unije za suradnju u borbi protiv terorizma u listopadu 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir imenovanje posebnog predstavnika Afričke unije za suradnju u borbi protiv terorizma u listopadu 2010.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju o prevenciji i suzbijanju terorizma i nasilnog ekstremizma usvojenu na 455. sastanku Vijeća za mir i sigurnost Afričke unije od 2. rujna 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju o prevenciji i suzbijanju terorizma i nasilnog ekstremizma usvojenu na 455. sastanku Vijeća za mir i sigurnost Afričke unije od 2. rujna 2014.,

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 3/04 i Odluku br. 7/06 Vijeća ministara Organizacije za europsku sigurnost i suradnju o borbi protiv korištenja interneta u terorističke svrhe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 3/04 i Odluku br. 7/06 Vijeća ministara Organizacije za europsku sigurnost i suradnju o borbi protiv korištenja interneta u terorističke svrhe,

| — | uzimajući u obzir Strategiju Europske unije za borbu protiv terorizma od 30. studenoga 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strategiju Europske unije za borbu protiv terorizma od 30. studenoga 2005.,

| — | uzimajući u obzir četvrti stup Strategije Europske unije za sigurnost i razvoj Sahela od rujna 2011., koja se odnosi na borbu protiv nasilnog ekstremizma i radikalizacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir četvrti stup Strategije Europske unije za sigurnost i razvoj Sahela od rujna 2011., koja se odnosi na borbu protiv nasilnog ekstremizma i radikalizacije,

| — | uzimajući u obzir EU-ov akcijski plan o borbi protiv terorizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir EU-ov akcijski plan o borbi protiv terorizma,

| — | uzimajući u obzir globalni pristup krizama i vanjskim sukobima koji utječu na EU od 11. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalni pristup krizama i vanjskim sukobima koji utječu na EU od 11. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Europskog parlamenta od 15. siječnja 2013. o strategiji EU-a za Afrički rog (30), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Europskog parlamenta od 15. siječnja 2013. o strategiji EU-a za Afrički rog (30),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Europskog parlamenta od 21. studenog 2013. o implementaciji zajedničke sigurnosne i obrambene politike (31), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Europskog parlamenta od 21. studenog 2013. o implementaciji zajedničke sigurnosne i obrambene politike (31),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Europskog parlamenta od 17. srpnja 2014. o Nigeriji – nedavni napadi skupine Boko Haram (32), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Europskog parlamenta od 17. srpnja 2014. o Nigeriji – nedavni napadi skupine Boko Haram (32),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća ministara iz Londona o sigurnosti u Nigeriji od 12. lipnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća ministara iz Londona o sigurnosti u Nigeriji od 12. lipnja 2014.,

| A. | budući da je terorizam u svim oblicima i dalje jedna od najopasnijih prijetnji miru, sigurnosti i razvoju; |
| --- | --- |

A.

budući da je terorizam u svim oblicima i dalje jedna od najopasnijih prijetnji miru, sigurnosti i razvoju;

| B. | budući da rezolucija Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda br. 1624 (2005) poziva članice da poduzmu sve potrebne i prikladne mjere u skladu s svojim obvezama u sklopu međunarodnoga prava da zakonski zabrane poticanje na terorističke činove i spriječe poticanje na takve činove; |
| --- | --- |

B.

budući da rezolucija Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda br. 1624 (2005) poziva članice da poduzmu sve potrebne i prikladne mjere u skladu s svojim obvezama u sklopu međunarodnoga prava da zakonski zabrane poticanje na terorističke činove i spriječe poticanje na takve činove;

| C. | budući da je tijekom zadnjeg desetljeća prijetnja terorizma i terorističkih činova u Africi porasla do zabrinjavajuće stope, baza podataka o globalnom terorizmu bilježi približno 1  200 slučajeva samo tijekom 2012., na koje su utjecali i unutarnji i vanjski čimbenici; |
| --- | --- |

C.

budući da je tijekom zadnjeg desetljeća prijetnja terorizma i terorističkih činova u Africi porasla do zabrinjavajuće stope, baza podataka o globalnom terorizmu bilježi približno 1  200 slučajeva samo tijekom 2012., na koje su utjecali i unutarnji i vanjski čimbenici;

| D. | budući da borba protiv terorizma može biti učinkovita samo kada se provodi u bliskoj međunarodnoj suradnji i uz pridržavanje međunarodnom pravu; |
| --- | --- |

D.

budući da borba protiv terorizma može biti učinkovita samo kada se provodi u bliskoj međunarodnoj suradnji i uz pridržavanje međunarodnom pravu;

| E. | budući da niz čimbenika kao što su siromaštvo, nezaposlenost mladih, društvena izoliranost, netolerancija, nedostatak obrazovanja, društvena nepravda, sukobi, loše upravljanje i korupcija mogu predstavljati plodno tlo za radikalizaciju; |
| --- | --- |

E.

budući da niz čimbenika kao što su siromaštvo, nezaposlenost mladih, društvena izoliranost, netolerancija, nedostatak obrazovanja, društvena nepravda, sukobi, loše upravljanje i korupcija mogu predstavljati plodno tlo za radikalizaciju;

| F. | budući da se terorizam ne može i ne smije povezivati s nijednom religijom, nacionalnošću, civilizacijom ili teritorijalnim podrijetlom – pod uvjetom da vjerske prakse nisu u suprotnosti s načelima vladavine prava; |
| --- | --- |

F.

budući da se terorizam ne može i ne smije povezivati s nijednom religijom, nacionalnošću, civilizacijom ili teritorijalnim podrijetlom – pod uvjetom da vjerske prakse nisu u suprotnosti s načelima vladavine prava;

| G. | budući da se terorizam potiče ilegalnim aktivnostima kao što su uzimanje talaca te trgovanje ljudima, oružjem, drogom i prirodnim resursima; |
| --- | --- |

G.

budući da se terorizam potiče ilegalnim aktivnostima kao što su uzimanje talaca te trgovanje ljudima, oružjem, drogom i prirodnim resursima;

| H. | budući da je EU uvrstio skupinu Boko Haram i njezina vođu Abubakara Shekaua na popis terorističkih organizacija, slijedeći odluku UN-a i ostalih međunarodnih partnera da odrede skupinu Boko Haram kao terorističku organizaciju; |
| --- | --- |

H.

budući da je EU uvrstio skupinu Boko Haram i njezina vođu Abubakara Shekaua na popis terorističkih organizacija, slijedeći odluku UN-a i ostalih međunarodnih partnera da odrede skupinu Boko Haram kao terorističku organizaciju;

| I. | budući da skupina Boko Haram predstavlja rastuću opasnost ne samo za stabilnost Nigerije nego i cijele zapadne i središnje afričke regije i Sahela; budući da je nasilje koje potiče ova islamistička džihadska ekstremistička organizacija uzrokovalo više tisuća smrtnih slučajeva u proteklih deset godina; budući da ova organizacija neselektivno cilja one koji se ne pridržavaju njezinih dogmatskih i ekstremističkih uvjerenja; |
| --- | --- |

I.

budući da skupina Boko Haram predstavlja rastuću opasnost ne samo za stabilnost Nigerije nego i cijele zapadne i središnje afričke regije i Sahela; budući da je nasilje koje potiče ova islamistička džihadska ekstremistička organizacija uzrokovalo više tisuća smrtnih slučajeva u proteklih deset godina; budući da ova organizacija neselektivno cilja one koji se ne pridržavaju njezinih dogmatskih i ekstremističkih uvjerenja;

| J. | budući da su EU i države članice spremni poduprijeti Nigeriju i ostale zemlje u regiji u njihovim nastojanjima da zaštite civile, pobijede terorizam i privedu kraju kulturu nekažnjavanja, pogotovo kada je riječ o seksualnom nasilju; |
| --- | --- |

J.

budući da su EU i države članice spremni poduprijeti Nigeriju i ostale zemlje u regiji u njihovim nastojanjima da zaštite civile, pobijede terorizam i privedu kraju kulturu nekažnjavanja, pogotovo kada je riječ o seksualnom nasilju;

| K. | budući da su Al Kaida i njezine lokalne podružnice zadržale snažnu prisutnost u subsaharskoj Africi od 1990-ih godina te su preuzele odgovornost za najveće napade posljednjih godina u Etiopiji, Keniji, Somaliji, Sudanu, Tanzaniji i Ugandi, pri čemu je Kenija bila najčešća meta napada Al Kaide i Al Shabaaba; |
| --- | --- |

K.

budući da su Al Kaida i njezine lokalne podružnice zadržale snažnu prisutnost u subsaharskoj Africi od 1990-ih godina te su preuzele odgovornost za najveće napade posljednjih godina u Etiopiji, Keniji, Somaliji, Sudanu, Tanzaniji i Ugandi, pri čemu je Kenija bila najčešća meta napada Al Kaide i Al Shabaaba;

| L. | budući da Al Kaida islamskog Magreba nastavlja ugrožavati regionalnu sigurnost i razvoj u cijeloj sahelo-saharskoj regiji; |
| --- | --- |

L.

budući da Al Kaida islamskog Magreba nastavlja ugrožavati regionalnu sigurnost i razvoj u cijeloj sahelo-saharskoj regiji;

| M. | budući da Janjaweed, Oslobodilačka vojska Sudana, Pokret za pravdu i jednakost, Demokratske snage za oslobođenje Ruande (FDLR) i ostali provode terorističke činove u Africi, budući da su Joseph Kony i njegova vojska Božjeg otpora navodno istjerani iz Ugande i da su se raspršili diljem Južnog Sudana, Republike Kongo i Srednjoafričke Republike; |
| --- | --- |

M.

budući da Janjaweed, Oslobodilačka vojska Sudana, Pokret za pravdu i jednakost, Demokratske snage za oslobođenje Ruande (FDLR) i ostali provode terorističke činove u Africi, budući da su Joseph Kony i njegova vojska Božjeg otpora navodno istjerani iz Ugande i da su se raspršili diljem Južnog Sudana, Republike Kongo i Srednjoafričke Republike;

| N. | budući da trenutačno zabrinjavajuća situacija u Siriji i Iraku, uz rast i jačanje IS-a, loše i destabilizirajuće utječe na afrički kontinent, osobito na njegov sjeveroistočni dio, te budući da se teroristi iz dijelova Afrike, poput Somalije, kreću prema Siriji i Iraku kako bi se pridružili snagama ISIS-a; |
| --- | --- |

N.

budući da trenutačno zabrinjavajuća situacija u Siriji i Iraku, uz rast i jačanje IS-a, loše i destabilizirajuće utječe na afrički kontinent, osobito na njegov sjeveroistočni dio, te budući da se teroristi iz dijelova Afrike, poput Somalije, kreću prema Siriji i Iraku kako bi se pridružili snagama ISIS-a;

| 1. | duboko je zabrinuta zbog rastuće opasnosti od terorizma u Africi, osobito sahelosaharskoj regiji, Afričkom rogu i središnjoj afričkoj regiji te zbog zločina koje su počinile skupine Al Sharia, Ansaru i Boko Haram u Nigeriji; |
| --- | --- |

1.

duboko je zabrinuta zbog rastuće opasnosti od terorizma u Africi, osobito sahelosaharskoj regiji, Afričkom rogu i središnjoj afričkoj regiji te zbog zločina koje su počinile skupine Al Sharia, Ansaru i Boko Haram u Nigeriji;

| 2. | zabrinuta je zbog rastuće povezanosti terorizma, nasilnog ekstremizma i transnacionalnog organiziranog kriminala te zbog sve veće konvergencije afričkih skupina s globalnim mrežama terorista, njihovim članovima koji se bave pranjem novca i trgovcima; smatra da je to rastuća prijetnja miru, sigurnosti, stabilnosti i razvoju u Africi; |
| --- | --- |

2.

zabrinuta je zbog rastuće povezanosti terorizma, nasilnog ekstremizma i transnacionalnog organiziranog kriminala te zbog sve veće konvergencije afričkih skupina s globalnim mrežama terorista, njihovim članovima koji se bave pranjem novca i trgovcima; smatra da je to rastuća prijetnja miru, sigurnosti, stabilnosti i razvoju u Africi;

| 3. | najoštrije osuđuje sve terorističke činove počinjene na afričkom kontinentu, uključujući oružane i bombaške napade, samoubilačke napade, otmice i druga nasilna djela počinjena protiv civilnog stanovništva, vlade i vojnih ciljeva koje su počinile sve terorističke skupine, posebno Al Shabaab, Al Kaida islamskog Magreba i Pokret za jedinstvo i džihad u zapadnoj Africi (MUJAO), Boko Haram i Vojska otpora, kao i štetno djelovanje Demokratske snage za oslobođenje Ruande i Savezničke demokratske snage na istoku Demokratske republike Kongo; |
| --- | --- |

3.

najoštrije osuđuje sve terorističke činove počinjene na afričkom kontinentu, uključujući oružane i bombaške napade, samoubilačke napade, otmice i druga nasilna djela počinjena protiv civilnog stanovništva, vlade i vojnih ciljeva koje su počinile sve terorističke skupine, posebno Al Shabaab, Al Kaida islamskog Magreba i Pokret za jedinstvo i džihad u zapadnoj Africi (MUJAO), Boko Haram i Vojska otpora, kao i štetno djelovanje Demokratske snage za oslobođenje Ruande i Savezničke demokratske snage na istoku Demokratske republike Kongo;

| 4. | izražava solidarnost s pogođenim zemljama i žrtvama terorizma te s onima koji su izgubili prijatelje i članove obitelji; ustraje u tome da ni jedna zemlja koja je spremna pridonijeti borbi protiv terorizma ne smije sama snositi posljedice svog sudjelovanja; jednako duboko žali zbog gubitka ljudskih života i ljudskih prava zlouporabom nekontroliranih ili krivo usmjerenih akcija i nasiljem snaga sigurnosti; |
| --- | --- |

4.

izražava solidarnost s pogođenim zemljama i žrtvama terorizma te s onima koji su izgubili prijatelje i članove obitelji; ustraje u tome da ni jedna zemlja koja je spremna pridonijeti borbi protiv terorizma ne smije sama snositi posljedice svog sudjelovanja; jednako duboko žali zbog gubitka ljudskih života i ljudskih prava zlouporabom nekontroliranih ili krivo usmjerenih akcija i nasiljem snaga sigurnosti;

| 5. | pozdravlja nastojanja Afričke unije u borbi protiv ekstremizma i terorizma na afričkom kontinentu; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja nastojanja Afričke unije u borbi protiv ekstremizma i terorizma na afričkom kontinentu;

| 6. | poziva zemlje AKP-a i EU-a da se u cijelosti usklade sa svojim obvezama u skladu s rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a, u cijelosti surađuju s Protuterorističkim odborom, povećaju budnost i razviju načine zajedničkog rada u sprečavanju terorističkih činova, uspostave mehanizme za razmjenu informacija o, između ostaloga, trgovini oružjem, nadzoru granica, inteligenciji, pomoći s kaznenim istragama i postupcima koji se odnose na financiranje ili potporu terorističkih činova; potiče EU i ostale međunarodne partnere da podupru afričko vodstvo i domaće kapacitete u utvrđivanju rješenja u borbi protiv terorizma, pružajući potrebnu pomoć na temelju potreba i prioriteta koje su utvrdile afričke države i njihovi partneri; |
| --- | --- |

6.

poziva zemlje AKP-a i EU-a da se u cijelosti usklade sa svojim obvezama u skladu s rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a, u cijelosti surađuju s Protuterorističkim odborom, povećaju budnost i razviju načine zajedničkog rada u sprečavanju terorističkih činova, uspostave mehanizme za razmjenu informacija o, između ostaloga, trgovini oružjem, nadzoru granica, inteligenciji, pomoći s kaznenim istragama i postupcima koji se odnose na financiranje ili potporu terorističkih činova; potiče EU i ostale međunarodne partnere da podupru afričko vodstvo i domaće kapacitete u utvrđivanju rješenja u borbi protiv terorizma, pružajući potrebnu pomoć na temelju potreba i prioriteta koje su utvrdile afričke države i njihovi partneri;

| 7. | poziva zemlje AKP-a i države članice da spriječe kretanje terorista i terorističkih skupina kroz učinkovito postavljene granice i kontrolu identiteta; poziva da u tom smislu sve države provedu rezoluciju UN-a br. 2178 (2014); |
| --- | --- |

7.

poziva zemlje AKP-a i države članice da spriječe kretanje terorista i terorističkih skupina kroz učinkovito postavljene granice i kontrolu identiteta; poziva da u tom smislu sve države provedu rezoluciju UN-a br. 2178 (2014);

| 8. | poziva AKP i EU da upotrijebe odgovarajuće mehanizme u sprečavanju regrutiranja Europljana i Afrikanaca u terorističke skupine; |
| --- | --- |

8.

poziva AKP i EU da upotrijebe odgovarajuće mehanizme u sprečavanju regrutiranja Europljana i Afrikanaca u terorističke skupine;

| 9. | poziva države članice AKP-a i EU-a da povećaju zajedničke napore u uklanjanju financijskih sredstava terorista i terorističkih skupina te podupiru ograničenja koja učinkovito sprečavaju komunikaciju između terorističkih skupina i njihov pristup financiranju, osiguravaju puno poštovanje ljudskih prava, temeljnih sloboda i međunarodnog prava, posebice pravo građana da se uključe u slobodu govora, slobodu kretanja, demokratske oporbe i rasprave; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice AKP-a i EU-a da povećaju zajedničke napore u uklanjanju financijskih sredstava terorista i terorističkih skupina te podupiru ograničenja koja učinkovito sprečavaju komunikaciju između terorističkih skupina i njihov pristup financiranju, osiguravaju puno poštovanje ljudskih prava, temeljnih sloboda i međunarodnog prava, posebice pravo građana da se uključe u slobodu govora, slobodu kretanja, demokratske oporbe i rasprave;

| 10. | poziva međunarodnu zajednicu te osobito države članice AKP-a i EU-a da ojačaju postojeća pravila koja sprečavaju daljnje širenje oružja i opskrbu terorističkim skupinama; poziva međunarodnu zajednicu da pojača napore kako bi se ponovno uspostavila učinkovita kontrola naoružanja na libijskom teritoriju; |
| --- | --- |

10.

poziva međunarodnu zajednicu te osobito države članice AKP-a i EU-a da ojačaju postojeća pravila koja sprečavaju daljnje širenje oružja i opskrbu terorističkim skupinama; poziva međunarodnu zajednicu da pojača napore kako bi se ponovno uspostavila učinkovita kontrola naoružanja na libijskom teritoriju;

| 11. | pozdravlja trenutačnu suradnju između AU-a i EU-a, osobito raspoređivanje misija EUFOR RCA, EUCAP Sahel Mali i EUTM Mali; sa zadovoljstvom bilježi da je misija EUTM Somalija pridonijela osposobljavanju preko 4  000 vojnika somalijske Nacionalne vojske; prepoznaje uspješne doprinose vojski različitih afričkih država u okviru programa MISCA, MINUSMA i AMISOM; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja trenutačnu suradnju između AU-a i EU-a, osobito raspoređivanje misija EUFOR RCA, EUCAP Sahel Mali i EUTM Mali; sa zadovoljstvom bilježi da je misija EUTM Somalija pridonijela osposobljavanju preko 4  000 vojnika somalijske Nacionalne vojske; prepoznaje uspješne doprinose vojski različitih afričkih država u okviru programa MISCA, MINUSMA i AMISOM;

| 12. | podsjeća da učinkovita borba protiv terorizma zahtijeva iskorjenjivanje uzroka, uključujući socijalnu isključenost, nejednakost, nedovoljnu razvijenost, korupciju, pronevjeru prihoda iskorištavanjem prirodnih resursa, radikalizaciju i nedostatak nade, političko sudjelovanje i izglede koji proizlaze iz kroničnog siromaštva; traži od EU-a suradnju sa zemljama AKP-a u rješavanju spomenutih korijenskih uzroka i pomoć u područjima zahvaćenima terorizmom i nestabilnosti osiguravajući jednak pristup obrazovanju, zdravstvenoj skrbi i ostalim osnovnim uslugama te njihovu oprskrbu javnosti; |
| --- | --- |

12.

podsjeća da učinkovita borba protiv terorizma zahtijeva iskorjenjivanje uzroka, uključujući socijalnu isključenost, nejednakost, nedovoljnu razvijenost, korupciju, pronevjeru prihoda iskorištavanjem prirodnih resursa, radikalizaciju i nedostatak nade, političko sudjelovanje i izglede koji proizlaze iz kroničnog siromaštva; traži od EU-a suradnju sa zemljama AKP-a u rješavanju spomenutih korijenskih uzroka i pomoć u područjima zahvaćenima terorizmom i nestabilnosti osiguravajući jednak pristup obrazovanju, zdravstvenoj skrbi i ostalim osnovnim uslugama te njihovu oprskrbu javnosti;

| 13. | podsjeća da su mladi i osjetljivije skupine izloženiji procesima radikalizacije; traži od država osiguranje da se nijedna škola ne upotrebljava kao centar za širenje ekstremističkih ideologija; |
| --- | --- |

13.

podsjeća da su mladi i osjetljivije skupine izloženiji procesima radikalizacije; traži od država osiguranje da se nijedna škola ne upotrebljava kao centar za širenje ekstremističkih ideologija;

| 14. | naglašava da su mir i sigurnost preduvjeti za razvoj i blagostanje; smatra da razvojni okvir za razdoblje nakon 2015. treba odražavati ciljeve mira i izgradnje države kao zaseban cilj te naglašava da treba uključivati jačanje svih javnih politika koje promiču ljudski i održivi razvoj; |
| --- | --- |

14.

naglašava da su mir i sigurnost preduvjeti za razvoj i blagostanje; smatra da razvojni okvir za razdoblje nakon 2015. treba odražavati ciljeve mira i izgradnje države kao zaseban cilj te naglašava da treba uključivati jačanje svih javnih politika koje promiču ljudski i održivi razvoj;

| 15. | poziva EU na daljnje promicanje koherentnosti politika za razvoj i jačanje pozicije razvojne politike EU-a u kontekstu vanjske akcije EU-a, osobito u kontekstu krize i područja zahvaćenih sukobima; |
| --- | --- |

15.

poziva EU na daljnje promicanje koherentnosti politika za razvoj i jačanje pozicije razvojne politike EU-a u kontekstu vanjske akcije EU-a, osobito u kontekstu krize i područja zahvaćenih sukobima;

| 16. | naglašava da terorizam koji se vraća zahtijeva ojačane, demokratski kontrolirane, vojne i sigurnosne mogućnosti, uključujući i odgovarajuću opremu i osoblje, u zemljama koje su njime najviše pogođene; |
| --- | --- |

16.

naglašava da terorizam koji se vraća zahtijeva ojačane, demokratski kontrolirane, vojne i sigurnosne mogućnosti, uključujući i odgovarajuću opremu i osoblje, u zemljama koje su njime najviše pogođene;

| 17. | pozdravlja razradu afričkog predloška zakona za borbu protiv terorizma i potiče države članice AU-a da upotrijebe predložak zakona u poboljšanju nacionalnog zakonodavstva; naglašava važnost neovisnog, nepristranog i dostupnog pravnog sustava te okončanja nekažnjavanja i jačanje poštovanja za vladavinu prava i temeljna ljudska prava; naglašava da mjere borbe protiv terorizma i zaštita ljudskih prava nisu suprotstavljeni ciljevi, nego komplementarni i međusobno ojačani te da borba protiv terorizma treba biti usklađena sa svim obvezama prema međunarodnom pravu; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja razradu afričkog predloška zakona za borbu protiv terorizma i potiče države članice AU-a da upotrijebe predložak zakona u poboljšanju nacionalnog zakonodavstva; naglašava važnost neovisnog, nepristranog i dostupnog pravnog sustava te okončanja nekažnjavanja i jačanje poštovanja za vladavinu prava i temeljna ljudska prava; naglašava da mjere borbe protiv terorizma i zaštita ljudskih prava nisu suprotstavljeni ciljevi, nego komplementarni i međusobno ojačani te da borba protiv terorizma treba biti usklađena sa svim obvezama prema međunarodnom pravu;

| 18. | naglašava važnost povećane suradnje u rješavanju glavnih uzroka nestabilnosti, osjetljivosti i sukoba; podcrtava važnost rješavanja svih aspekta ciklusa sukoba, od preventivnog djelovanja do obnove i razvoja nakon sukoba; |
| --- | --- |

18.

naglašava važnost povećane suradnje u rješavanju glavnih uzroka nestabilnosti, osjetljivosti i sukoba; podcrtava važnost rješavanja svih aspekta ciklusa sukoba, od preventivnog djelovanja do obnove i razvoja nakon sukoba;

| 19. | poziva države AKP-a i države članice EU-a da se suoče s prijetnjom terorizma, ne samo u oružanim manifestacijama nego i u njegovim uzrocima, te stoga poziva na hitnu provedbu programa pomoći za ugroženo stanovništvo Sahela od suše, pustinja, nedostatka osnovnog obrazovanja i zdravstvenih usluga te izoliranosti i slabe komunikacije; |
| --- | --- |

19.

poziva države AKP-a i države članice EU-a da se suoče s prijetnjom terorizma, ne samo u oružanim manifestacijama nego i u njegovim uzrocima, te stoga poziva na hitnu provedbu programa pomoći za ugroženo stanovništvo Sahela od suše, pustinja, nedostatka osnovnog obrazovanja i zdravstvenih usluga te izoliranosti i slabe komunikacije;

| 20. | poziva države AKP-a da ponovo potvrde svoju predanost prevenciji seksualnog nasilja u sukobima te osnaživanju i obrazovanju žena i djevojčica; osuđuje na najstroži mogući način sve oblike nasilja protiv žena i djevojčica te trajni val napada i ostale nasilne činove koje je počinila skupina Boko Haram, za koju se procjenjuje da je pogubila više od 12  000 ljudi od 2009.; zahtijeva trenutačno i bezuvjetno puštanje učenica iz Chiboka te sve djece otete u Nigeriji; pozdravlja pokušaje vlade Nigerije u postizanju prekida sukoba sa skupinom Boko Haram i provođenja pregovora o puštanju 219 učenica koje je skupina Boko Haram otela u travnju 2014.; i dalje je zabrinuta što to nije spriječilo nasilje ni otmicu 60 djevojčica u selima Waga Mongoro i Gwarta i 30 djece u gradu Mafa, državi Borno 20. listopada 2014.; |
| --- | --- |

20.

poziva države AKP-a da ponovo potvrde svoju predanost prevenciji seksualnog nasilja u sukobima te osnaživanju i obrazovanju žena i djevojčica; osuđuje na najstroži mogući način sve oblike nasilja protiv žena i djevojčica te trajni val napada i ostale nasilne činove koje je počinila skupina Boko Haram, za koju se procjenjuje da je pogubila više od 12  000 ljudi od 2009.; zahtijeva trenutačno i bezuvjetno puštanje učenica iz Chiboka te sve djece otete u Nigeriji; pozdravlja pokušaje vlade Nigerije u postizanju prekida sukoba sa skupinom Boko Haram i provođenja pregovora o puštanju 219 učenica koje je skupina Boko Haram otela u travnju 2014.; i dalje je zabrinuta što to nije spriječilo nasilje ni otmicu 60 djevojčica u selima Waga Mongoro i Gwarta i 30 djece u gradu Mafa, državi Borno 20. listopada 2014.;

| 21. | poziva Europsku komisiju i međunarodne organizacije poput Protuterorističkog odbora (CTC), Interpola, UN-ova Ureda za droge i kriminal (UNODC) i Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OSCE) da članicama AKP-a pruže potrebnu pomoć u povećanju njihovih kapaciteta za sprečavanja i suzbijanje terorizma; |
| --- | --- |

21.

poziva Europsku komisiju i međunarodne organizacije poput Protuterorističkog odbora (CTC), Interpola, UN-ova Ureda za droge i kriminal (UNODC) i Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OSCE) da članicama AKP-a pruže potrebnu pomoć u povećanju njihovih kapaciteta za sprečavanja i suzbijanje terorizma;

| 22. | poziva vlade zemalja AKP-a i vjerske zajednice u spomenutim zemljama da se aktivno uključe u napore za pomirenje i suprotstave se bilo kojem pokušaju poticanja mržnje između vjerskih zajednica; |
| --- | --- |

22.

poziva vlade zemalja AKP-a i vjerske zajednice u spomenutim zemljama da se aktivno uključe u napore za pomirenje i suprotstave se bilo kojem pokušaju poticanja mržnje između vjerskih zajednica;

| 23. | pozdravlja spremnost vlade Somalije na pokretanje pregovora sa članovima Al Shabaaba koji su se predali; naglašava da se ozbiljni razgovori mogu pokrenuti tek kada Al Shabaab izjavi da želi biti dio rješenja za Somaliju; naglašava važnost nedavnih vojnih uspjeha somalijske Nacionalne vojske i snaga AU-a kojima su oslobodili gradove i ceste od kontrole Al Shabaaba; prima na znanje smrt Ahmeda Godanea, vođe Al Shabaaba; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja spremnost vlade Somalije na pokretanje pregovora sa članovima Al Shabaaba koji su se predali; naglašava da se ozbiljni razgovori mogu pokrenuti tek kada Al Shabaab izjavi da želi biti dio rješenja za Somaliju; naglašava važnost nedavnih vojnih uspjeha somalijske Nacionalne vojske i snaga AU-a kojima su oslobodili gradove i ceste od kontrole Al Shabaaba; prima na znanje smrt Ahmeda Godanea, vođe Al Shabaaba;

| 24. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Predsjedništvu Vijeća EU-a, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu, nacionalnim i regionalnim parlamentima te regionalnim organizacijama AKP-a. |
| --- | --- |

24.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Predsjedništvu Vijeća EU-a, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu, nacionalnim i regionalnim parlamentima te regionalnim organizacijama AKP-a.

---

(1)  koju je usvojila Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 3. prosinca 2014. u Strasbourgu (Francuska).

1

(2)  koju je usvojila Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 3. prosinca 2014. u Strasbourgu (Francuska).

2

(3)  SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

3

(4)  SL L 287, 28.10.2005., str. 4.

4

(5)  SL L 287, 4.11.2010., str. 3.

5

(6)  http://www.lisbon-treaty.org/wcm/the-lisbon-treaty/treaty-on-the-functioning-of-the-european-union and-comments/part-5-external-action-by-the-union/title-3-cooperation-with-third-countries-and humantarian-aid/chapter-1-development-cooperation/496-article-208.html

6

(7)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ec/142094.pdf

7

(8)  http://www.ipex.eu/IPEXL-WEB/dossier/document/COM20140263.doc

8

(9)  http://www.un.org/partnerships/Docs/partnershipreport_a-56-323.pdf

9

(10)  http://www.undp.org/content/dam/undp/library/corporate/Partnerships/Private%20Sector/UNDP Private-Sector-Strategy-final-draft-2012.pdf

10

(11)  http://www.un.org/millennium/declaration/ares552e.htm

11

(12)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/34428351.pdf

12

(13)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

13

(14)  http://www.uncsd2012.org/content/documents/814UNCSD%20REPORT%20final%20revs.pdf

14

(15)  SL C 46, 24.2.2006., str. 1.

15

(16)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:2020:FIN:EN:PDF

16

(17)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

17

(18)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/--multi/documents/publication/wcms_094386.pdf

18

(19)  http://www.unglobalcompact.org/AboutTheGC/

19

(20)  http://www.oecd.org/investment/mne/38783873.pdf

20

(21)  http://www.worldbank.org/ida/papers/ABCs/psd-2013.pdf

21

(22)  http://www.afdb.org/fileadmin/uploads/afdb/Documents/Policy-Documents/2013-2017_-Private_Sector_Development_Strategy.pdf

22

(23)  http://www.eac.int/index.php?option=com_docman&task=doc_view&gid=167&Itemid=163

23

(24)  http://www.eac.int/index.php?option=com_docman&task=doc_view&gid=650&Itemid=163

24

(25)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/143315.pdf

25

(26)  koju je usvojila Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 3. prosinca 2014. u Strasbourgu (Francuska).

26

(27)  koju je usvojila Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 3. prosinca 2014. u Strasbourgu (Francuska).

27

(28)  Usvojeni tekstovi, P8_(2014)0026.

28

(29)  koju je usvojila Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 3. prosinca 2014. u Strasbourgu (Francuska).

29

(30)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0006.

30

(31)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0513.

31

(32)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0008.

32

---