# Euroopan unionin L 175/2015

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 175 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 58. vuosikerta4. heinäkuu 2015 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 175

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

58. vuosikerta4. heinäkuu 2015

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2015/1076, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2015, tuensaajan vaihtoa ja siihen liittyviä velvoitteita koskevien lisäsääntöjen sekä Euroopan rakenne- ja investointirahastoista rahoitettaviin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskeviin sopimuksiin sisällytettävien vähimmäisvaatimusten vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 mukaisesti | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1077, annettu 1 päivänä heinäkuuta 2015, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suuren muutoksen hyväksymisestä (Idiazabal (SAN)) | 4 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1078, annettu 3 päivänä heinäkuuta 2015, asetuksen (EU) N:o 37/2010 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse aineesta klodronihappo (dinatriumsuolana) (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1079, annettu 3 päivänä heinäkuuta 2015, asetuksen (EU) N:o 37/2010 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse heksaflumuronista (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1080, annettu 3 päivänä heinäkuuta 2015, asetuksen (EU) No 37/2010 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse propyyli-4-hydroksibentsoaatista ja sen natriumsuolasta (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1081, annettu 3 päivänä heinäkuuta 2015, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Venäjältä peräisin olevien tiettyjen alumiinifolioiden tuonnissa | 14 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1082, annettu 3 päivänä heinäkuuta 2015, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 41 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1083, annettu 3 päivänä heinäkuuta 2015, asetuksella (EY) N:o 1918/2006 avatussa Tunisiasta peräisin olevan oliiviöljyn tariffikiintiössä 29 päivän kesäkuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2015 välisenä aikana jätetyissä tuontitodistushakemuksissa haettuihin määriin sovellettavan jakokertoimen vahvistamisesta ja tuontitodistushakemusten vastaanottamisen keskeyttämisestä heinäkuun 2015 osalta | 43 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/1084, annettu 18 päivänä helmikuuta 2015, elävien eläinten ja eläintuotteiden kauppaan sovellettavista eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä tehdyn Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin välisen sopimuksen liitteiden II, V, VII ja VIII tiettyjen muutosten hyväksymisestä Euroopan unionin puolesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 797)

   (
  1
  ) | 45 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/1085, annettu 2 päivänä heinäkuuta 2015, Ruotsin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/42/EY mukaisesti toteuttamasta toimenpiteestä Hammars Verkstad AB:n valmistamien polttopuukoneiden Hammars vedklipp 5,5 hk ja Hammars vedklipp 7,5 hk markkinoille saattamisen kieltämiseksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 4428)

   (
  1
  ) | 124 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2015/1076, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2015, tuensaajan vaihtoa ja siihen liittyviä velvoitteita koskevien lisäsääntöjen sekä Euroopan rakenne- ja investointirahastoista rahoitettaviin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskeviin sopimuksiin sisällytettävien vähimmäisvaatimusten vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 mukaisesti

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1077, annettu 1 päivänä heinäkuuta 2015, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suuren muutoksen hyväksymisestä (Idiazabal (SAN))

4

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1078, annettu 3 päivänä heinäkuuta 2015, asetuksen (EU) N:o 37/2010 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse aineesta klodronihappo (dinatriumsuolana) (
  1
  )

1

5

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1079, annettu 3 päivänä heinäkuuta 2015, asetuksen (EU) N:o 37/2010 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse heksaflumuronista (
  1
  )

1

8

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1080, annettu 3 päivänä heinäkuuta 2015, asetuksen (EU) No 37/2010 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse propyyli-4-hydroksibentsoaatista ja sen natriumsuolasta (
  1
  )

1

11

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1081, annettu 3 päivänä heinäkuuta 2015, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Venäjältä peräisin olevien tiettyjen alumiinifolioiden tuonnissa

14

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1082, annettu 3 päivänä heinäkuuta 2015, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

41

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1083, annettu 3 päivänä heinäkuuta 2015, asetuksella (EY) N:o 1918/2006 avatussa Tunisiasta peräisin olevan oliiviöljyn tariffikiintiössä 29 päivän kesäkuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2015 välisenä aikana jätetyissä tuontitodistushakemuksissa haettuihin määriin sovellettavan jakokertoimen vahvistamisesta ja tuontitodistushakemusten vastaanottamisen keskeyttämisestä heinäkuun 2015 osalta

43

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/1084, annettu 18 päivänä helmikuuta 2015, elävien eläinten ja eläintuotteiden kauppaan sovellettavista eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä tehdyn Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin välisen sopimuksen liitteiden II, V, VII ja VIII tiettyjen muutosten hyväksymisestä Euroopan unionin puolesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 797)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 797)

1

45

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/1085, annettu 2 päivänä heinäkuuta 2015, Ruotsin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/42/EY mukaisesti toteuttamasta toimenpiteestä Hammars Verkstad AB:n valmistamien polttopuukoneiden Hammars vedklipp 5,5 hk ja Hammars vedklipp 7,5 hk markkinoille saattamisen kieltämiseksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 4428)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 4428)

1

124

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu komission asetukseen (EU) N:o 873/2012, annettu 1 päivänä lokakuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1334/2008 liitteessä I mainittua unionin luetteloa aromeista ja raaka-aineista koskevista siirtymätoimenpiteistä ( EUVL L 267, 2.10.2012 ) | 126 |

Oikaisuja

*

Oikaisu komission asetukseen (EU) N:o 873/2012, annettu 1 päivänä lokakuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1334/2008 liitteessä I mainittua unionin luetteloa aromeista ja raaka-aineista koskevista siirtymätoimenpiteistä ( EUVL L 267, 2.10.2012 )

( EUVL L 267, 2.10.2012 )

126

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 4.7.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/1

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2015/1076,

annettu 28 päivänä huhtikuuta 2015,

tuensaajan vaihtoa ja siihen liittyviä velvoitteita koskevien lisäsääntöjen sekä Euroopan rakenne- ja investointirahastoista rahoitettaviin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskeviin sopimuksiin sisällytettävien vähimmäisvaatimusten vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 mukaisesti

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1) ja erityisesti sen 63 artiklan 4 kohdan ja 64 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 63 artiklan 1 kohdan mukaisesti julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuustoimien tuensaaja voi olla jäsenvaltion yksityisoikeuden mukainen yhteisö, jäljempänä ’yksityissektorin kumppani’. Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 63 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimen täytäntöönpanoa varten valitun yksityissektorin kumppanin tilalle voidaan täytäntöönpanon aikana valita tuensaajaksi jokin muu taho, jos julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien ehdoissa tai yksityissektorin kumppanin ja toimea osarahoittavan rahoituslaitoksen välisessä rahoitussopimuksessa sitä edellytetään. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 63 artiklan 1 kohdan mukaisesti julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuustoimien tuensaaja voi olla jäsenvaltion yksityisoikeuden mukainen yhteisö, jäljempänä ’yksityissektorin kumppani’. Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 63 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimen täytäntöönpanoa varten valitun yksityissektorin kumppanin tilalle voidaan täytäntöönpanon aikana valita tuensaajaksi jokin muu taho, jos julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien ehdoissa tai yksityissektorin kumppanin ja toimea osarahoittavan rahoituslaitoksen välisessä rahoitussopimuksessa sitä edellytetään.

| (2) | Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuustoimen osapuolten velvoitteiden määrittämiseksi kattavasti on tarpeen vahvistaa tuensaajan vaihtoa ja siihen liittyviä velvoitteita koskevat lisäsäännöt. |
| --- | --- |

(2)

Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuustoimen osapuolten velvoitteiden määrittämiseksi kattavasti on tarpeen vahvistaa tuensaajan vaihtoa ja siihen liittyviä velvoitteita koskevat lisäsäännöt.

| (3) | Jos Euroopan rakenne- ja investointirahastoista rahoitettavan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuustoimen tuensaaja vaihdetaan, on tarpeen varmistaa, että uusi kumppani tai muu taho tarjoaa vaihdon jälkeen vähintään samanlaista palvelua ja noudattaa samoja vähimmäislaatuvaatimuksia, joita edellytetään alkuperäisessä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskevassa sopimuksessa. |
| --- | --- |

(3)

Jos Euroopan rakenne- ja investointirahastoista rahoitettavan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuustoimen tuensaaja vaihdetaan, on tarpeen varmistaa, että uusi kumppani tai muu taho tarjoaa vaihdon jälkeen vähintään samanlaista palvelua ja noudattaa samoja vähimmäislaatuvaatimuksia, joita edellytetään alkuperäisessä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskevassa sopimuksessa.

| (4) | Jos on kyse julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuustoimesta, jossa tuensaaja on julkisoikeudellinen yhteisö, asetuksen (EU) N:o 1303/2013 64 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan edellytykset, joiden täyttyessä yksityissektorin kumppanille aiheutuneita ja yksityissektorin kumppanin maksamia menoja voidaan pitää tuensaajalle aiheutuneina ja tuensaajan maksamina. Asetuksen 64 artiklan 2 kohdan mukaisesti tällaisista menoista suoritettavat maksut on maksettava tätä tarkoitusta varten tuensaajan nimissä perustetulle sulkutilille. |
| --- | --- |

(4)

Jos on kyse julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuustoimesta, jossa tuensaaja on julkisoikeudellinen yhteisö, asetuksen (EU) N:o 1303/2013 64 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan edellytykset, joiden täyttyessä yksityissektorin kumppanille aiheutuneita ja yksityissektorin kumppanin maksamia menoja voidaan pitää tuensaajalle aiheutuneina ja tuensaajan maksamina. Asetuksen 64 artiklan 2 kohdan mukaisesti tällaisista menoista suoritettavat maksut on maksettava tätä tarkoitusta varten tuensaajan nimissä perustetulle sulkutilille.

| (5) | On syytä vahvistaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskeviin sopimuksiin sisällytettävät vähimmäisvaatimukset, jotka ovat tarpeen asetuksen (EU) N:o 1303/2013 64 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi, mukaan lukien julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskevan sopimuksen päättämiseen liittyvät säännökset, sekä asianmukaisen jäljitysketjun turvaamiseksi, |
| --- | --- |

(5)

On syytä vahvistaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskeviin sopimuksiin sisällytettävät vähimmäisvaatimukset, jotka ovat tarpeen asetuksen (EU) N:o 1303/2013 64 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi, mukaan lukien julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskevan sopimuksen päättämiseen liittyvät säännökset, sekä asianmukaisen jäljitysketjun turvaamiseksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

Euroopan rakenne- ja investointirahastoista rahoitettavien julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuustoimien tuensaajan vaihtoa koskevat säännöt

(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 63 artiklan 4 kohta)

1 artikla

Yksityissektorin kumppanin vaihtoa koskevat lisäehdot

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 63 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa yksityissektorin kumppanin tai julkisoikeudellisen yhteisön, jäljempänä ’kumppani tai yhteisö’, vaihdossa on noudatettava seuraavia lisäehtoja:

| a) | kumppanin tai yhteisön on kyettävä vähintään tarjoamaan sellaista palvelua ja täyttämään sellaiset vähimmäislaatuvaatimukset, jotka määritellään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskevassa sopimuksessa; |
| --- | --- |

a)

kumppanin tai yhteisön on kyettävä vähintään tarjoamaan sellaista palvelua ja täyttämään sellaiset vähimmäislaatuvaatimukset, jotka määritellään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskevassa sopimuksessa;

| b) | kumppani tai yhteisö on luvannut ottaa vastaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuustoimeen myönnettyyn tukeen liittyvät tuensaajan oikeudet ja tehtävät siitä päivästä alkaen, jona hallintoviranomaiselle ilmoitetaan vaihtoehdotuksesta. |
| --- | --- |

b)

kumppani tai yhteisö on luvannut ottaa vastaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuustoimeen myönnettyyn tukeen liittyvät tuensaajan oikeudet ja tehtävät siitä päivästä alkaen, jona hallintoviranomaiselle ilmoitetaan vaihtoehdotuksesta.

2 artikla

Ehdotus yksityissektorin kumppanin vaihtamiseksi

1.   Kumppani tai yhteisö lähettää hallintoviranomaiselle ehdotuksen tuensaajaksi valitun yksityissektorin kumppanin vaihtamisesta kuukauden kuluessa päivästä, jona yksityissektorin kumppani on päätetty vaihtaa.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa ehdotuksessa on esitettävä

| a) | julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden tai yksityissektorin kumppanin ja toimea osarahoittavan rahoituslaitoksen välisen rahoitussopimuksen ehdot, joita on muutettava; |
| --- | --- |

a)

julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden tai yksityissektorin kumppanin ja toimea osarahoittavan rahoituslaitoksen välisen rahoitussopimuksen ehdot, joita on muutettava;

| b) | näyttöä siitä, että kumppani tai yhteisö täyttää tämän asetuksen 1 artiklassa esitetyt ehdot ja täyttää kaikki asetuksen (EU) N:o 1303/2013 mukaiset tuensaajan velvoitteet ja vastaa niistä; |
| --- | --- |

b)

näyttöä siitä, että kumppani tai yhteisö täyttää tämän asetuksen 1 artiklassa esitetyt ehdot ja täyttää kaikki asetuksen (EU) N:o 1303/2013 mukaiset tuensaajan velvoitteet ja vastaa niistä;

| c) | näyttöä siitä, että kumppanille tai yhteisölle on toimitettu jäljennös alkuperäisestä tukisopimuksesta ja siihen mahdollisesti tehdyistä muutoksista. |
| --- | --- |

c)

näyttöä siitä, että kumppanille tai yhteisölle on toimitettu jäljennös alkuperäisestä tukisopimuksesta ja siihen mahdollisesti tehdyistä muutoksista.

3 artikla

Yksityissektorin kumppanin vaihtoa koskeva vahvistus

Hallintoviranomaisen on kuukauden kuluessa 2 artiklassa tarkoitetun ehdotuksen vastaanottamisesta ja edellyttäen, että kumppani tai yhteisö täyttää kaikki asetuksen (EU) N:o 1303/2013 mukaiset tuensaajan velvoitteet ja vastaa niistä sekä noudattaa tämän asetuksen 1 artiklassa esitettyjä ehtoja,

| a) | rekisteröitävä kumppani tai yhteisö tuensaajaksi tämän asetuksen 1 artiklan b kohdassa tarkoitetusta päivästä alkaen; |
| --- | --- |

a)

rekisteröitävä kumppani tai yhteisö tuensaajaksi tämän asetuksen 1 artiklan b kohdassa tarkoitetusta päivästä alkaen;

| b) | ilmoitettava kumppanille tai yhteisölle ERI-rahastoista käytettävissä olevan tuen jäljellä olevasta määrästä. |
| --- | --- |

b)

ilmoitettava kumppanille tai yhteisölle ERI-rahastoista käytettävissä olevan tuen jäljellä olevasta määrästä.

II LUKU

Euroopan rakenne- ja investointirahastoista rahoitettaviin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskeviin sopimuksiin sisällytettävät vähimmäisvaatimukset

(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 64 artiklan 4 kohta)

4 artikla

Sulkutili

Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussopimuksen on sisällettävä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 64 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun sulkutilin osalta seuraavat seikat:

| a) | kriteerit sen rahoituslaitoksen valitsemiseksi, johon sulkutili on tarkoitus avata, mukaan lukien rahoituslaitoksen luottokelpoisuutta koskevat vaatimukset, jos tämä on tarpeen; |
| --- | --- |

a)

kriteerit sen rahoituslaitoksen valitsemiseksi, johon sulkutili on tarkoitus avata, mukaan lukien rahoituslaitoksen luottokelpoisuutta koskevat vaatimukset, jos tämä on tarpeen;

| b) | ehdot, joiden täyttyessä sulkutililtä voidaan suorittaa maksuja; |
| --- | --- |

b)

ehdot, joiden täyttyessä sulkutililtä voidaan suorittaa maksuja;

| c) | tieto siitä, voiko tuensaajaksi valittu julkisoikeudellinen yhteisö käyttää sulkutiliä vakuutena julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskevaan sopimukseen perustuvien, joko omien velvoitteidensa tai yksityissektorin kumppanin velvoitteiden täyttämiselle; |
| --- | --- |

c)

tieto siitä, voiko tuensaajaksi valittu julkisoikeudellinen yhteisö käyttää sulkutiliä vakuutena julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskevaan sopimukseen perustuvien, joko omien velvoitteidensa tai yksityissektorin kumppanin velvoitteiden täyttämiselle;

| d) | sulkutilin omistajien velvollisuus ilmoittaa sulkutilille maksettujen varojen määrä ja tilin saldo hallintoviranomaiselle tämän kirjallisesti esittämästä pyynnöstä; |
| --- | --- |

d)

sulkutilin omistajien velvollisuus ilmoittaa sulkutilille maksettujen varojen määrä ja tilin saldo hallintoviranomaiselle tämän kirjallisesti esittämästä pyynnöstä;

| e) | säännöt, joiden mukaisesti sulkutilillä olevat rahat maksetaan siinä tapauksessa, että sulkutili suljetaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskevan sopimuksen päättyessä. |
| --- | --- |

e)

säännöt, joiden mukaisesti sulkutilillä olevat rahat maksetaan siinä tapauksessa, että sulkutili suljetaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskevan sopimuksen päättyessä.

5 artikla

Raportointi ja jäljitysketju

1.   Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskevassa sopimuksessa on oltava määräykset mekanismin perustamisesta raportointia ja asiakirjojen säilytystä varten. Mekanismin on sisällettävä samanlaiset raportointia ja asiakirjojen säilytystä koskevat velvollisuudet, joita sovelletaan tuensaajaan, jolle aiheutuu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 65 artiklan mukaisesti tukikelpoisia menoja ja joka maksaa kyseiset menot itse.

2.   Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskevan sopimuksen on sisällettävä menettelyt, joilla varmistetaan komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 (2) 25 artiklassa vahvistettu riittävä jäljitysketju. Menettelyjen avulla on erityisesti voitava täsmäyttää yksityissektorin kumppanille toimen täytäntöönpanosta aiheutuneet ja kumppanin maksamat maksut sekä tuensaajan hallintoviranomaiselle ilmoittamat menot.

6 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä huhtikuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 480/2014, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2014, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 täydentämisestä (EUVL L 138, 13.5.2014, s. 5).

2

---

| 4.7.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/4

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1077,

annettu 1 päivänä heinäkuuta 2015,

erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suuren muutoksen hyväksymisestä (Idiazabal (SAN))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Espanjan esittämän pyynnön, joka koski asetuksen (EY) N:o 1107/96 (2), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2317/1999 (3), nojalla rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Idiazabal” eritelmän muutoksen hyväksymistä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Espanjan esittämän pyynnön, joka koski asetuksen (EY) N:o 1107/96 (2), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2317/1999 (3), nojalla rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Idiazabal” eritelmän muutoksen hyväksymistä.

| (2) | Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). |
| --- | --- |

(2)

Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4).

| (3) | Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, eritelmän muutos olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(3)

Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, eritelmän muutos olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään nimitystä ”Idiazabal” (SAN) koskevan eritelmän muutos, joka on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä heinäkuuta 2015.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Phil HOGAN

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1107/96, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1996, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesta maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten rekisteröinnistä (EYVL L 148, 21.6.1996, s. 1).

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 2317/1999, annettu 29 päivänä lokakuuta 1999, yhden tiedon muuttamisesta neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesta maantieteellisten merkintöjen ja alkuperäisnimitysten rekisteröinnistä annetun asetuksen (EY) N:o 1107/96 liitteessä olevan nimityksen ”Idiazábal” eritelmässä (EYVL L 280, 30.10.1999, s. 66).

3

(4)  EUVL C 70, 27.2.2015, s. 10.

4

---

| 4.7.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/5

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1078,

annettu 3 päivänä heinäkuuta 2015,

asetuksen (EU) N:o 37/2010 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse aineesta ”klodronihappo (dinatriumsuolana)”

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön menettelyistä farmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläimistä saatavissa elintarvikkeissa, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/82/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta 6 päivänä toukokuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 470/2009 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan yhdessä sen 17 artiklan kanssa,

ottaa huomioon eläinlääkekomitean muotoileman Euroopan lääkeviraston lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 470/2009 17 artiklassa edellytetään, että unionissa elintarviketuotantoeläimille tarkoitetuissa eläinlääkkeissä tai kotieläintaloudessa käytettävissä biosidivalmisteissa käytettäviksi tarkoitettujen farmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien enimmäismäärät on vahvistettava asetuksessa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 470/2009 17 artiklassa edellytetään, että unionissa elintarviketuotantoeläimille tarkoitetuissa eläinlääkkeissä tai kotieläintaloudessa käytettävissä biosidivalmisteissa käytettäviksi tarkoitettujen farmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien enimmäismäärät on vahvistettava asetuksessa.

| (2) | Komission asetuksen (EU) N:o 37/2010 (2) liitteessä olevassa taulukossa 1 luetellaan farmakologisesti vaikuttavat aineet ja esitetään niiden jäämien enimmäismäärää eläinperäisissä elintarvikkeissa koskeva luokitus. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksen (EU) N:o 37/2010 (2) liitteessä olevassa taulukossa 1 luetellaan farmakologisesti vaikuttavat aineet ja esitetään niiden jäämien enimmäismäärää eläinperäisissä elintarvikkeissa koskeva luokitus.

| (3) | Klodronihappo (dinatriumsuolana) ei sisälly vielä tähän taulukkoon. |
| --- | --- |

(3)

Klodronihappo (dinatriumsuolana) ei sisälly vielä tähän taulukkoon.

| (4) | Euroopan lääkevirastolle, jäljempänä ’lääkevirasto’, on toimitettu hakemus klodronihapon (dinatriumsuolana) jäämien enimmäismäärien vahvistamisesta hevoseläinten osalta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan lääkevirastolle, jäljempänä ’lääkevirasto’, on toimitettu hakemus klodronihapon (dinatriumsuolana) jäämien enimmäismäärien vahvistamisesta hevoseläinten osalta.

| (5) | Lääkevirasto suositteli eläinlääkekomitean lausunnon perusteella, että jäämien enimmäismäärien vahvistaminen klodronaattidinatriumille ei ole hevoseläinten osalta tarpeellista ihmisten terveyden suojelemiseksi edellyttäen, että ainetta ei anneta eläimille, jotka tuottavat maitoa elintarvikkeeksi. |
| --- | --- |

(5)

Lääkevirasto suositteli eläinlääkekomitean lausunnon perusteella, että jäämien enimmäismäärien vahvistaminen klodronaattidinatriumille ei ole hevoseläinten osalta tarpeellista ihmisten terveyden suojelemiseksi edellyttäen, että ainetta ei anneta eläimille, jotka tuottavat maitoa elintarvikkeeksi.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 470/2009 5 artiklan mukaan lääkeviraston on harkittava, voitaisiinko farmakologisesti vaikuttavalle aineelle jonkin tietyn elintarvikkeen osalta vahvistettuja jäämien enimmäismääriä soveltaa samasta eläinlajista peräisin olevaan toiseen elintarvikkeeseen tai voitaisiinko farmakologisesti vaikuttavalle aineelle yhden tai useamman eläinlajin osalta vahvistettuja jäämien enimmäismääriä soveltaa muihin lajeihin. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 470/2009 5 artiklan mukaan lääkeviraston on harkittava, voitaisiinko farmakologisesti vaikuttavalle aineelle jonkin tietyn elintarvikkeen osalta vahvistettuja jäämien enimmäismääriä soveltaa samasta eläinlajista peräisin olevaan toiseen elintarvikkeeseen tai voitaisiinko farmakologisesti vaikuttavalle aineelle yhden tai useamman eläinlajin osalta vahvistettuja jäämien enimmäismääriä soveltaa muihin lajeihin.

| (7) | Lääkevirasto katsoi, että klodronihapon (dinatriumsuolana) jäämien enimmäismäärän ekstrapolointi hevoseläimistä muihin elintarvikkeita tuottaviin lajeihin ei ole asianmukaista, koska ehdotetun käyttöaiheen ja vaikutustavan perusteella ei ole todennäköistä, että tätä vaikuttavaa ainetta käytettäisiin muihin elintarvikkeiden tuottamiseen käytettäviin lajeihin kuin hevosiin. |
| --- | --- |

(7)

Lääkevirasto katsoi, että klodronihapon (dinatriumsuolana) jäämien enimmäismäärän ekstrapolointi hevoseläimistä muihin elintarvikkeita tuottaviin lajeihin ei ole asianmukaista, koska ehdotetun käyttöaiheen ja vaikutustavan perusteella ei ole todennäköistä, että tätä vaikuttavaa ainetta käytettäisiin muihin elintarvikkeiden tuottamiseen käytettäviin lajeihin kuin hevosiin.

| (8) | Tästä syystä asetuksen (EU) N:o 37/2010 liitteessä olevaa taulukkoa 1 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Tästä syystä asetuksen (EU) N:o 37/2010 liitteessä olevaa taulukkoa 1 olisi muutettava.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän eläinlääkekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän eläinlääkekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 37/2010 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 2 päivästä syyskuuta 2015.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä heinäkuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 152, 16.6.2009, s. 11.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 37/2010, annettu 22 päivänä joulukuuta 2009, farmakologisesti vaikuttavista aineista ja niiden eläinperäisissä elintarvikkeissa esiintyvien jäämien enimmäismääriä koskevasta luokituksesta (EUVL L 15, 20.1.2010, s. 1).

2

---

LIITE

Lisätään asetuksen (EU) N:o 37/2010 liitteessä olevaan taulukkoon 1 seuraava vaikuttava aine aakkosjärjestyksen mukaiseen kohtaan:

| Farmakologisesti vaikuttava aine | Merkkijäämä | Eläinlajit | Jäämien enimmäismäärä (MRL) | Kohdekudos | Muut säännökset (asetuksen (EY) N:o 470/2009 14 artiklan 7 kohdan mukaisesti) | Hoitoluokitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Klodronihappo (dinatriumsuolana) | EI SOVELLETA | Hevoseläimet | MRL-arvoa ei edellytetä | EI SOVELLETA | Ei eläimille jotka tuottavat maitoa elintarvikkeeksi | Tuki- ja liikuntaelimet/lääkkeet luustosairauksien hoitoon” |

Farmakologisesti vaikuttava aine

Merkkijäämä

Eläinlajit

Jäämien enimmäismäärä (MRL)

Kohdekudos

Muut säännökset (asetuksen (EY) N:o 470/2009 14 artiklan 7 kohdan mukaisesti)

Hoitoluokitus

”Klodronihappo (dinatriumsuolana)

EI SOVELLETA

Hevoseläimet

MRL-arvoa ei edellytetä

EI SOVELLETA

Ei eläimille jotka tuottavat maitoa elintarvikkeeksi

Tuki- ja liikuntaelimet/lääkkeet luustosairauksien hoitoon”

---

| 4.7.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/8

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1079,

annettu 3 päivänä heinäkuuta 2015,

asetuksen (EU) N:o 37/2010 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse heksaflumuronista

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön menettelyistä farmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläimistä saatavissa elintarvikkeissa, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/82/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta 6 päivänä toukokuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 470/2009 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan yhdessä sen 17 artiklan kanssa,

ottaa huomioon eläinlääkekomitean muotoileman Euroopan lääkeviraston lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 470/2009 17 artiklassa edellytetään, että unionissa elintarviketuotantoeläimille tarkoitetuissa eläinlääkkeissä tai kotieläintaloudessa käytettävissä biosidivalmisteissa käytettäviksi tarkoitettujen farmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien enimmäismäärät, jäljempänä ’MRL-arvot’, vahvistetaan asetuksessa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 470/2009 17 artiklassa edellytetään, että unionissa elintarviketuotantoeläimille tarkoitetuissa eläinlääkkeissä tai kotieläintaloudessa käytettävissä biosidivalmisteissa käytettäviksi tarkoitettujen farmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien enimmäismäärät, jäljempänä ’MRL-arvot’, vahvistetaan asetuksessa.

| (2) | Komission asetuksen (EU) N:o 37/2010 (2) liitteen taulukossa 1 vahvistetaan farmakologisesti vaikuttavat aineet ja niiden jäämien enimmäismääriä eläinperäisissä elintarvikkeissa koskeva luokitus. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksen (EU) N:o 37/2010 (2) liitteen taulukossa 1 vahvistetaan farmakologisesti vaikuttavat aineet ja niiden jäämien enimmäismääriä eläinperäisissä elintarvikkeissa koskeva luokitus.

| (3) | Heksaflumuronia ei ole vielä sisällytetty kyseiseen taulukkoon. |
| --- | --- |

(3)

Heksaflumuronia ei ole vielä sisällytetty kyseiseen taulukkoon.

| (4) | Euroopan lääkevirastolle, jäljempänä ’EMA’, on toimitettu hakemus heksaflumuronin MRL-arvojen vahvistamiseksi kaloissa. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan lääkevirastolle, jäljempänä ’EMA’, on toimitettu hakemus heksaflumuronin MRL-arvojen vahvistamiseksi kaloissa.

| (5) | EMA on eläinlääkekomitean lausunnon perusteella suositellut, että kaloille vahvistetaan heksaflumuronin MRL-arvo, jota sovelletaan lihakseen ja nahkaan luonnollisessa suhteessa. |
| --- | --- |

(5)

EMA on eläinlääkekomitean lausunnon perusteella suositellut, että kaloille vahvistetaan heksaflumuronin MRL-arvo, jota sovelletaan lihakseen ja nahkaan luonnollisessa suhteessa.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 470/2009 5 artiklan mukaan EMAn on harkittava, voitaisiinko farmakologisesti vaikuttavalle aineelle jonkin tietyn elintarvikkeen osalta vahvistettuja jäämien enimmäismääriä soveltaa samasta eläinlajista peräisin olevaan toiseen elintarvikkeeseen taikka voitaisiinko farmakologisesti vaikuttavalle aineelle yhden tai useamman eläinlajin osalta vahvistettuja jäämien enimmäismääriä soveltaa muihin lajeihin. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 470/2009 5 artiklan mukaan EMAn on harkittava, voitaisiinko farmakologisesti vaikuttavalle aineelle jonkin tietyn elintarvikkeen osalta vahvistettuja jäämien enimmäismääriä soveltaa samasta eläinlajista peräisin olevaan toiseen elintarvikkeeseen taikka voitaisiinko farmakologisesti vaikuttavalle aineelle yhden tai useamman eläinlajin osalta vahvistettuja jäämien enimmäismääriä soveltaa muihin lajeihin.

| (7) | EMA on katsonut, että koska aineenvaihdunta on kaloilla vähäisempää kuin nisäkäs- ja lintulajeilla, heksaflumuronin MRL-arvoja kaloissa ei voida ekstrapoloida koskemaan muita elintarviketuotantoon käytettäviä lajeja. |
| --- | --- |

(7)

EMA on katsonut, että koska aineenvaihdunta on kaloilla vähäisempää kuin nisäkäs- ja lintulajeilla, heksaflumuronin MRL-arvoja kaloissa ei voida ekstrapoloida koskemaan muita elintarviketuotantoon käytettäviä lajeja.

| (8) | Sen vuoksi asetuksen (EU) N:o 37/2010 liitteen taulukkoa 1 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi asetuksen (EU) N:o 37/2010 liitteen taulukkoa 1 olisi muutettava.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän eläinlääkekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän eläinlääkekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 37/2010 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 2 päivänä syyskuuta 2015.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä heinäkuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 152, 16.6.2009, s. 11.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 37/2010, annettu 22 päivänä joulukuuta 2009, farmakologisesti vaikuttavista aineista ja niiden eläinperäisissä elintarvikkeissa esiintyvien jäämien enimmäismääriä koskevasta luokituksesta (EUVL L 15, 20.1.2010, s. 1).

2

---

LIITE

Lisätään asetuksen (EU) N:o 37/2010 liitteessä olevaan taulukkoon 1 seuraava vaikuttava aine aakkosjärjestyksen mukaiseen kohtaan:

| Farmakologisesti vaikuttava aine | Merkkijäämä | Eläinlajit | Jäämien enimmäismäärä (MRL) | Kohdekudos | Muut säännökset (asetuksen (EY) N:o 470/2009 14 artiklan 7 kohdan mukaisesti) | Hoitoluokitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Heksaflumuroni | Heksaflumuroni | Kalat | 500 μg/kg | Lihas ja nahka luonnollisessa suhteessa | EI OLE | Antiparasiittiset aineet/ulkoloislääkkeet” |

Farmakologisesti vaikuttava aine

Merkkijäämä

Eläinlajit

Jäämien enimmäismäärä (MRL)

Kohdekudos

Muut säännökset (asetuksen (EY) N:o 470/2009 14 artiklan 7 kohdan mukaisesti)

Hoitoluokitus

”Heksaflumuroni

Heksaflumuroni

Kalat

500 μg/kg

Lihas ja nahka luonnollisessa suhteessa

EI OLE

Antiparasiittiset aineet/ulkoloislääkkeet”

---

| 4.7.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/11

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1080,

annettu 3 päivänä heinäkuuta 2015,

asetuksen (EU) No 37/2010 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse propyyli-4-hydroksibentsoaatista ja sen natriumsuolasta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön menettelyistä farmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläimistä saatavissa elintarvikkeissa, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/82/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta 6 päivänä toukokuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 470/2009 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan yhdessä sen 17 artiklan kanssa,

ottaa huomioon eläinlääkekomitean muotoileman Euroopan lääkeviraston lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 470/2009 17 artiklassa edellytetään, että unionissa elintarviketuotantoeläimille tarkoitetuissa eläinlääkkeissä tai kotieläintaloudessa käytettävissä biosidivalmisteissa käytettäviksi tarkoitettujen farmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien enimmäismäärät, jäljempänä ’MRL-arvot’, vahvistetaan asetuksessa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 470/2009 17 artiklassa edellytetään, että unionissa elintarviketuotantoeläimille tarkoitetuissa eläinlääkkeissä tai kotieläintaloudessa käytettävissä biosidivalmisteissa käytettäviksi tarkoitettujen farmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien enimmäismäärät, jäljempänä ’MRL-arvot’, vahvistetaan asetuksessa.

| (2) | Komission asetuksen (EU) N:o 37/2010 (2) liitteen taulukossa 1 vahvistetaan farmakologisesti vaikuttavat aineet ja niiden jäämien enimmäismääriä eläinperäisissä elintarvikkeissa koskeva luokitus. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksen (EU) N:o 37/2010 (2) liitteen taulukossa 1 vahvistetaan farmakologisesti vaikuttavat aineet ja niiden jäämien enimmäismääriä eläinperäisissä elintarvikkeissa koskeva luokitus.

| (3) | Propyyli-4-hydroksibentsoaattia ja sen natriumsuolaa ei ole vielä sisällytetty kyseiseen taulukkoon. |
| --- | --- |

(3)

Propyyli-4-hydroksibentsoaattia ja sen natriumsuolaa ei ole vielä sisällytetty kyseiseen taulukkoon.

| (4) | Euroopan lääkevirastolle, jäljempänä ’EMA’, on toimitettu hakemus propyyli-4-hydroksibentsoaatin ja sen natriumsuolan MRL-arvojen vahvistamiseksi kaikissa elintarviketuotantoon käytetyissä lajeissa. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan lääkevirastolle, jäljempänä ’EMA’, on toimitettu hakemus propyyli-4-hydroksibentsoaatin ja sen natriumsuolan MRL-arvojen vahvistamiseksi kaikissa elintarviketuotantoon käytetyissä lajeissa.

| (5) | EMA on eläinlääkekomitean lausunnon perusteella suositellut, että propyyli-4-hydroksibentsoaatille ja sen natriumsuolalle ei ole tarpeen vahvistaa jäämien enimmäismääriä kaikissa elintarviketuotantoon käytettävissä lajeissa ihmisten terveyden suojelemiseksi, kunhan ainetta käytetään pelkästään säilöntäaineena. |
| --- | --- |

(5)

EMA on eläinlääkekomitean lausunnon perusteella suositellut, että propyyli-4-hydroksibentsoaatille ja sen natriumsuolalle ei ole tarpeen vahvistaa jäämien enimmäismääriä kaikissa elintarviketuotantoon käytettävissä lajeissa ihmisten terveyden suojelemiseksi, kunhan ainetta käytetään pelkästään säilöntäaineena.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 470/2009 5 artiklan mukaan EMAn on harkittava, voitaisiinko farmakologisesti vaikuttavalle aineelle jonkin tietyn elintarvikkeen osalta vahvistettuja jäämien enimmäismääriä soveltaa samasta eläinlajista peräisin olevaan toiseen elintarvikkeeseen taikka voitaisiinko farmakologisesti vaikuttavalle aineelle yhden tai useamman eläinlajin osalta vahvistettuja jäämien enimmäismääriä soveltaa muihin lajeihin. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 470/2009 5 artiklan mukaan EMAn on harkittava, voitaisiinko farmakologisesti vaikuttavalle aineelle jonkin tietyn elintarvikkeen osalta vahvistettuja jäämien enimmäismääriä soveltaa samasta eläinlajista peräisin olevaan toiseen elintarvikkeeseen taikka voitaisiinko farmakologisesti vaikuttavalle aineelle yhden tai useamman eläinlajin osalta vahvistettuja jäämien enimmäismääriä soveltaa muihin lajeihin.

| (7) | Kun otetaan huomioon EMAn lausunto, jonka mukaan propyyli-4-hydroksibentsoaatille ja sen natriumsuolalle ei ole tarpeen vahvistaa MRL-arvoja, ekstrapolointia ei tämän aineen osalta voida tehdä. |
| --- | --- |

(7)

Kun otetaan huomioon EMAn lausunto, jonka mukaan propyyli-4-hydroksibentsoaatille ja sen natriumsuolalle ei ole tarpeen vahvistaa MRL-arvoja, ekstrapolointia ei tämän aineen osalta voida tehdä.

| (8) | Sen vuoksi asetuksen (EU) N:o 37/2010 liitteen taulukkoa 1 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi asetuksen (EU) N:o 37/2010 liitteen taulukkoa 1 olisi muutettava.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän eläinlääkekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän eläinlääkekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 37/2010 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 2 päivästä syyskuuta 2015.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä heinäkuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 152, 16.6.2009, s. 11.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 37/2010, annettu 22 päivänä joulukuuta 2009, farmakologisesti vaikuttavista aineista ja niiden eläinperäisissä elintarvikkeissa esiintyvien jäämien enimmäismääriä koskevasta luokituksesta (EUVL L 15, 20.1.2010, s. 1).

2

---

LIITE

Lisätään asetuksen (EU) N:o 37/2010 liitteessä olevaan taulukkoon 1 seuraava vaikuttava aine aakkosjärjestyksen mukaiseen kohtaan:

| Farmakologisesti vaikuttava aine | Merkkijäämä | Eläinlajit | Jäämien enimmäismäärä (MRL) | Kohdekudos | Muut säännökset (asetuksen (EY) N:o 470/2009 14 artiklan 7 kohdan mukaisesti) | Hoitoluokitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Propyyli-4-hydroksibentsoaatti ja sen natriumsuola | EI SOVELLETA | Kaikki elintarviketuotantoon käytettävät lajit | MRL-arvoa ei edellytetä | EI SOVELLETA | Käytettäväksi vain säilöntäaineena | EI OLE” |

Farmakologisesti vaikuttava aine

Merkkijäämä

Eläinlajit

Jäämien enimmäismäärä (MRL)

Kohdekudos

Muut säännökset (asetuksen (EY) N:o 470/2009 14 artiklan 7 kohdan mukaisesti)

Hoitoluokitus

”Propyyli-4-hydroksibentsoaatti ja sen natriumsuola

EI SOVELLETA

Kaikki elintarviketuotantoon käytettävät lajit

MRL-arvoa ei edellytetä

EI SOVELLETA

Käytettäväksi vain säilöntäaineena

EI OLE”

---

| 4.7.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/14

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1081,

annettu 3 päivänä heinäkuuta 2015,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Venäjältä peräisin olevien tiettyjen alumiinifolioiden tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan,

on kuullut jäsenvaltioita,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Vireillepano

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 8 päivänä lokakuuta 2014 vireille polkumyyntitutkimuksen, joka koski Venäjältä, jäljempänä ’Venäjä’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien tiettyjen alumiinifolioiden tuontia unioniin. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 8 päivänä lokakuuta 2014 vireille polkumyyntitutkimuksen, joka koski Venäjältä, jäljempänä ’Venäjä’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien tiettyjen alumiinifolioiden tuontia unioniin. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

| (2) | Menettely pantiin vireille, kun AFM Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Alcomet AD, Eurofoil Luxembourg SA, Hydro Aluminium Rolled Products GmbH ja Impol d.o.o., jäljempänä ’valituksen tekijät’, esittivät 25 päivänä elokuuta 2014 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden osuus alumiinifolioiden kokonaistuotannosta unionissa on yli 25 prosenttia. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä johtuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireille panemiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Menettely pantiin vireille, kun AFM Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Alcomet AD, Eurofoil Luxembourg SA, Hydro Aluminium Rolled Products GmbH ja Impol d.o.o., jäljempänä ’valituksen tekijät’, esittivät 25 päivänä elokuuta 2014 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden osuus alumiinifolioiden kokonaistuotannosta unionissa on yli 25 prosenttia. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä johtuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireille panemiseksi.

| (3) | Komissio ilmoitti 4 päivänä lokakuuta 2014 Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Brasiliasta peräisin olevien alumiinifolioiden tuontiin sovellettavien lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 2 kohdan nojalla julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (3)
  Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti 4 päivänä lokakuuta 2014 Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Brasiliasta peräisin olevien alumiinifolioiden tuontiin sovellettavien lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 2 kohdan nojalla julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (3)
  Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Asianomaiset osapuolet

| (4) | Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti virallisesti tutkimuksen vireillepanosta valituksen tekijöille, tiedossa olevalle vientiä harjoittavalle tuottajalle ja Venäjän viranomaisille, tiedossa oleville tuojille sekä käyttäjille ja kauppiaille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen. |
| --- | --- |

(4)

Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti virallisesti tutkimuksen vireillepanosta valituksen tekijöille, tiedossa olevalle vientiä harjoittavalle tuottajalle ja Venäjän viranomaisille, tiedossa oleville tuojille sekä käyttäjille ja kauppiaille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

| (5) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(5)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

| (6) | Asianomaisille osapuolille annettiin myös tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulemista vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Yksikään asianomaisista osapuolista ei pyytänyt kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(6)

Asianomaisille osapuolille annettiin myös tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulemista vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Yksikään asianomaisista osapuolista ei pyytänyt kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

3.   Otanta

| (7) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantamenetelmää. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantamenetelmää.

Venäläisiä vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (8) | Vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa ei mainita otantaa venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta, koska maan koko tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta vastaa yksi yritysryhmä, Rusal Group. |
| --- | --- |

(8)

Vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa ei mainita otantaa venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta, koska maan koko tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta vastaa yksi yritysryhmä, Rusal Group.

Unionin tuottajia koskeva otanta

| (9) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti otoksen käyttäen perusteena suurinta edustavaa tuotanto- ja myyntimäärää. Otokseen kuului kuusi unionin tuottajaa ja niihin etuyhteydessä olevat yritykset, koska ryhmien sisäinen rakenne oli epäselvä tutkimuksen alussa kyseessä olevan tuotteen tuottamiseen ja myymiseen liittyvien toimintojen osalta. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus unionin kokonaistuotannosta oli yli 70 prosenttia. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Asetetussa määräajassa ei saatu huomautuksia, joten alustava otos vahvistettiin. Otoksen katsotaan edustavan unionin tuotannonalaa. |
| --- | --- |

(9)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti otoksen käyttäen perusteena suurinta edustavaa tuotanto- ja myyntimäärää. Otokseen kuului kuusi unionin tuottajaa ja niihin etuyhteydessä olevat yritykset, koska ryhmien sisäinen rakenne oli epäselvä tutkimuksen alussa kyseessä olevan tuotteen tuottamiseen ja myymiseen liittyvien toimintojen osalta. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus unionin kokonaistuotannosta oli yli 70 prosenttia. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Asetetussa määräajassa ei saatu huomautuksia, joten alustava otos vahvistettiin. Otoksen katsotaan edustavan unionin tuotannonalaa.

Etuyhteydettömiä tuojia koskeva otanta

| (10) | Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. |
| --- | --- |

(10)

Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot.

| (11) | Vireillepanovaiheessa otettiin yhteyttä neljääntoista tiedossa olevaan tuojaan/käyttäjään, ja niitä pyydettiin selittämään toimintaansa ja täyttämään tarvittaessa vireillepanoilmoituksen liitteenä oleva otantalomake. |
| --- | --- |

(11)

Vireillepanovaiheessa otettiin yhteyttä neljääntoista tiedossa olevaan tuojaan/käyttäjään, ja niitä pyydettiin selittämään toimintaansa ja täyttämään tarvittaessa vireillepanoilmoituksen liitteenä oleva otantalomake.

| (12) | Kolme yritystä vastasi otantalomakkeeseen. Kyseiset yritykset olivat kuitenkin ns. uudelleenkelaajia eli teollisia käyttäjiä, jotka toivat tarkasteltavana olevaa tuotetta jatkojalostaakseen sitä ennen jälleenmyyntiä. Yksikään kauppias ei ilmoittautunut. Sen vuoksi otantamenetelmän käyttö ei ollut perusteltua. |
| --- | --- |

(12)

Kolme yritystä vastasi otantalomakkeeseen. Kyseiset yritykset olivat kuitenkin ns. uudelleenkelaajia eli teollisia käyttäjiä, jotka toivat tarkasteltavana olevaa tuotetta jatkojalostaakseen sitä ennen jälleenmyyntiä. Yksikään kauppias ei ilmoittautunut. Sen vuoksi otantamenetelmän käyttö ei ollut perusteltua.

| (13) | Neljä muuta yritystä ilmoittautui ja ilmoitti, että ne eivät tuoneet tarkasteltavana olevaa tuotetta Venäjältä eivätkä olleet uudelleenkelaajia. Käyttäjiä koskeva kyselylomake lähetettiin kaikille seitsemälle ilmoittautuneelle yritykselle. |
| --- | --- |

(13)

Neljä muuta yritystä ilmoittautui ja ilmoitti, että ne eivät tuoneet tarkasteltavana olevaa tuotetta Venäjältä eivätkä olleet uudelleenkelaajia. Käyttäjiä koskeva kyselylomake lähetettiin kaikille seitsemälle ilmoittautuneelle yritykselle.

Vastaukset kyselylomakkeeseen ja yhteistyö

| (14) | Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille kuudelle unionin tuottajalle ja niihin etuyhteydessä oleville yrityksille, yhdelle vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle ja seitsemälle uniossa tietoon tulleelle käyttäjälle. |
| --- | --- |

(14)

Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille kuudelle unionin tuottajalle ja niihin etuyhteydessä oleville yrityksille, yhdelle vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle ja seitsemälle uniossa tietoon tulleelle käyttäjälle.

| (15) | Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset kaikilta otokseen valituilta unionin tuottajilta, vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä (joka koostuu kahdesta vientiä harjoittavasta tuottajasta, neljästä etuyhteydessä olevasta kauppiaasta ja kahdeksasta etuyhteydessä olevasta raaka-ainetoimittajasta, jotka kaikki toimivat Venäjällä lukuun ottamatta kahta kauppiasta, jotka on rekisteröity Jerseyssä ja Sveitsissä) ja neljältä käyttäjältä. Komission pyynnöstä Rusal Group toimitti tarkistetut kyselylomakkeen taulukot myöhemmässä vaiheessa. |
| --- | --- |

(15)

Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset kaikilta otokseen valituilta unionin tuottajilta, vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä (joka koostuu kahdesta vientiä harjoittavasta tuottajasta, neljästä etuyhteydessä olevasta kauppiaasta ja kahdeksasta etuyhteydessä olevasta raaka-ainetoimittajasta, jotka kaikki toimivat Venäjällä lukuun ottamatta kahta kauppiasta, jotka on rekisteröity Jerseyssä ja Sveitsissä) ja neljältä käyttäjältä. Komission pyynnöstä Rusal Group toimitti tarkistetut kyselylomakkeen taulukot myöhemmässä vaiheessa.

Tarkastuskäynnit

| (16) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuvan vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. |
| --- | --- |

(16)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuvan vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot.

| (17) | Koska yksi otokseen valituista yrityksistä tuotti tarkastelujakson aikana pieniä määriä, jotka oli tarkoitettu yksinomaan kytkösmarkkinoille, tarkastuskäyntiä kyseiseen yritykseen ei katsottu tarpeelliseksi. |
| --- | --- |

(17)

Koska yksi otokseen valituista yrityksistä tuotti tarkastelujakson aikana pieniä määriä, jotka oli tarkoitettu yksinomaan kytkösmarkkinoille, tarkastuskäyntiä kyseiseen yritykseen ei katsottu tarpeelliseksi.

4.   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (19) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2013 ja 30 päivän syyskuuta 2014 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi kauden vuodesta 2011 tutkimusajanjakson päättymiseen, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(19)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2013 ja 30 päivän syyskuuta 2014 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi kauden vuodesta 2011 tutkimusajanjakson päättymiseen, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

5.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (20) | Tarkasteltavana oleva tuote on Venäjältä peräisin oleva vähintään 0,008 millimetriä mutta enintään 0,018 millimetriä paksu, vahvistamaton, valssattu mutta ei enempää valmistettu, enintään 650 millimetrin levyisillä ja yli 10 kilogrammaa painavilla keloilla oleva alumiinifolio (ns. jumbokelat), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 7607 11 19 (Taric-koodi 7607111910). Tarkasteltavana oleva tuote tunnetaan yleisesti nimellä kotitalousfolio. |
| --- | --- |

(20)

Tarkasteltavana oleva tuote on Venäjältä peräisin oleva vähintään 0,008 millimetriä mutta enintään 0,018 millimetriä paksu, vahvistamaton, valssattu mutta ei enempää valmistettu, enintään 650 millimetrin levyisillä ja yli 10 kilogrammaa painavilla keloilla oleva alumiinifolio (ns. jumbokelat), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 7607 11 19 (Taric-koodi 7607111910). Tarkasteltavana oleva tuote tunnetaan yleisesti nimellä kotitalousfolio.

| (21) | Kotitalousfolio valmistetaan seostamattomasta alumiinista, josta valetaan paksuja kaistaleita (joiden paksuus on useita millimetrejä eli jotka ovat jopa 1 000 kertaa paksumpia kuin tarkasteltavana oleva tuote), jotka sitten valssataan eri vaiheiden kautta halutun paksuisiksi. Valssaamisen jälkeen folio lämpökäsitellään hehkuttamalla ja kelataan lopuksi keloiksi (rulliksi). |
| --- | --- |

(21)

Kotitalousfolio valmistetaan seostamattomasta alumiinista, josta valetaan paksuja kaistaleita (joiden paksuus on useita millimetrejä eli jotka ovat jopa 1 000 kertaa paksumpia kuin tarkasteltavana oleva tuote), jotka sitten valssataan eri vaiheiden kautta halutun paksuisiksi. Valssaamisen jälkeen folio lämpökäsitellään hehkuttamalla ja kelataan lopuksi keloiksi (rulliksi).

| (22) | Jatkojalostajat eli ns. uudelleenkelaajat kelaavat kelat pienemmiksi rulliksi. Saatua tuotetta (eli kuluttajarullia, jotka eivät ole tarkasteltavana oleva tuote) käytetään monella tavoin lyhytaikaisena pakkauksena tai kääreenä, pääasiassa kotitalouksissa, suurkeittiöissä sekä elintarvikeliikkeissä ja kukkakaupoissa. |
| --- | --- |

(22)

Jatkojalostajat eli ns. uudelleenkelaajat kelaavat kelat pienemmiksi rulliksi. Saatua tuotetta (eli kuluttajarullia, jotka eivät ole tarkasteltavana oleva tuote) käytetään monella tavoin lyhytaikaisena pakkauksena tai kääreenä, pääasiassa kotitalouksissa, suurkeittiöissä sekä elintarvikeliikkeissä ja kukkakaupoissa.

6.   Samankaltainen tuote

| (23) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, Venäjän kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella sekä unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset. |
| --- | --- |

(23)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, Venäjän kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella sekä unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset.

| (24) | Komissio on siksi tässä vaiheessa päättänyt, että kyseiset tuotteet ovat samankaltaisia tuotteita perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(24)

Komissio on siksi tässä vaiheessa päättänyt, että kyseiset tuotteet ovat samankaltaisia tuotteita perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

7.   Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

| (25) | Eräs tuoja väitti, että tuotemääritelmän olisi sisällettävä kotitalousfolio, jonka paino on enintään 10 kg (ns. ”kuluttajarullat”). Kyseinen tuoja väitti, että kuluttajarullien ja jumbokelojen fyysisissä, kemiallisissa ja teknisissä perusominaisuuksissa ei ole eroja. Tuoja väitti myös, että jos polkumyyntitullit otettaisiin käyttöön ainoastaan jumbokelojen osalta, tämä voisi johtaa kuluttajarullien vientiin Venäjältä ilman polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(25)

Eräs tuoja väitti, että tuotemääritelmän olisi sisällettävä kotitalousfolio, jonka paino on enintään 10 kg (ns. ”kuluttajarullat”). Kyseinen tuoja väitti, että kuluttajarullien ja jumbokelojen fyysisissä, kemiallisissa ja teknisissä perusominaisuuksissa ei ole eroja. Tuoja väitti myös, että jos polkumyyntitullit otettaisiin käyttöön ainoastaan jumbokelojen osalta, tämä voisi johtaa kuluttajarullien vientiin Venäjältä ilman polkumyyntitulleja.

| (26) | Fyysinen ominaisuus, joka erottaa jumbokelat ja kuluttajarullat toisistaan, on paino. Tämä on myös CN-koodin mukaista. Lisäksi jäljempänä 53 kappaleessa määritelty unionin tuotannonala tuottaa vain jumbokeloja, ei kuluttajarullia. Uudelleenkelaajat ostavat ja jatkojalostavat jumbokelat kuluttajarulliksi, minkä jälkeen ne myyvät tuotteet vähittäismyyjille ja loppukäyttäjille. Näin ollen jumbokelojen ja kuluttajarullien fyysiset ominaisuudet ovat erilaiset, niillä on eri tuottajat, ne eivät kilpaile keskenään eikä niillä käydä kauppaa samoilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(26)

Fyysinen ominaisuus, joka erottaa jumbokelat ja kuluttajarullat toisistaan, on paino. Tämä on myös CN-koodin mukaista. Lisäksi jäljempänä 53 kappaleessa määritelty unionin tuotannonala tuottaa vain jumbokeloja, ei kuluttajarullia. Uudelleenkelaajat ostavat ja jatkojalostavat jumbokelat kuluttajarulliksi, minkä jälkeen ne myyvät tuotteet vähittäismyyjille ja loppukäyttäjille. Näin ollen jumbokelojen ja kuluttajarullien fyysiset ominaisuudet ovat erilaiset, niillä on eri tuottajat, ne eivät kilpaile keskenään eikä niillä käydä kauppaa samoilla markkinoilla.

| (27) | Tämän vuoksi väite, jonka mukaan kuluttajarullat pitäisi sisällyttää tuotteen määritelmään tässä tutkimuksessa, hylättiin. |
| --- | --- |

(27)

Tämän vuoksi väite, jonka mukaan kuluttajarullat pitäisi sisällyttää tuotteen määritelmään tässä tutkimuksessa, hylättiin.

| (28) | Jumbokeloihin sovellettavan mahdollisen polkumyyntitullin vaikutusta jatkojalostusteollisuuteen käsitellään unionin etua koskevissa 151–163 kappaleessa. |
| --- | --- |

(28)

Jumbokeloihin sovellettavan mahdollisen polkumyyntitullin vaikutusta jatkojalostusteollisuuteen käsitellään unionin etua koskevissa 151–163 kappaleessa.

C.   POLKUMYYNTI

8.   Normaaliarvo

| (29) | Komissio tutki ensin, oliko kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin osuus vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden on vähintään 5 prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(29)

Komissio tutki ensin, oliko kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin osuus vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden on vähintään 5 prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjakson aikana.

| (30) | Tämän perusteella yhden vientiä harjoittavan tuottajan kokonaismyynti ei ollut edustavaa. Koska kyseisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen myynti kotimarkkinoilla ei ollut edustavaa, komissio määritti sille normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(30)

Tämän perusteella yhden vientiä harjoittavan tuottajan kokonaismyynti ei ollut edustavaa. Koska kyseisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen myynti kotimarkkinoilla ei ollut edustavaa, komissio määritti sille normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti.

| (31) | Kyseisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan normaaliarvo määritettiin lisäämällä sen samankaltaisen tuotteen keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksolla seuraavaa:






  a) | painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka aiheutuivat yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kyseisten tuotelajien kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana; sekä |
| --- | --- | --- |

(31)

Kyseisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan normaaliarvo määritettiin lisäämällä sen samankaltaisen tuotteen keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksolla seuraavaa:

a)

painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka aiheutuivat yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kyseisten tuotelajien kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana; sekä

| b) | yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan saama painotettu keskimääräinen voitto samankaltaisen tuotteen kyseisten tuotelajien kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

b)

yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan saama painotettu keskimääräinen voitto samankaltaisen tuotteen kyseisten tuotelajien kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana.

| (32) | Toisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta todettiin, että sen kotimarkkinamyynti oli kokonaisuudessaan edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti (ks. 29 kappale). |
| --- | --- |

(32)

Toisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta todettiin, että sen kotimarkkinamyynti oli kokonaisuudessaan edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti (ks. 29 kappale).

| (33) | Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai niihin verrattavissa. Komissio tutki, oliko mainitun toisen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti kunkin sellaisen tuotelajin osalta, joka on samanlainen kuin unioniin vietäväksi myyty tuotelaji tai verrattavissa siihen, edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana on vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin. Komissio totesi, että 14 viedystä tuotelajista viisi vastasi edustavaa kotimarkkinamyyntiä. |
| --- | --- |

(33)

Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai niihin verrattavissa. Komissio tutki, oliko mainitun toisen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti kunkin sellaisen tuotelajin osalta, joka on samanlainen kuin unioniin vietäväksi myyty tuotelaji tai verrattavissa siihen, edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana on vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin. Komissio totesi, että 14 viedystä tuotelajista viisi vastasi edustavaa kotimarkkinamyyntiä.

| (34) | Jos tiettyä tuotelajia ei myyty kotimarkkinoille tai jos tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynti ei ollut riittävää, normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti, kuten edellä 31 kappaleessa kuvataan. |
| --- | --- |

(34)

Jos tiettyä tuotelajia ei myyty kotimarkkinoille tai jos tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynti ei ollut riittävää, normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti, kuten edellä 31 kappaleessa kuvataan.

| (35) | Seuraavaksi komissio määritti kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskennassa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(35)

Seuraavaksi komissio määritti kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskennassa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (36) | Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos






  a) | tuotelajin myynnin määrä vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla on yli 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; ja |
| --- | --- | --- |

(36)

Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos

a)

tuotelajin myynnin määrä vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla on yli 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; ja

| b) | kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään tuotannon yksikkökustannuksia. |
| --- | --- |

b)

kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään tuotannon yksikkökustannuksia.

| (37) | Tässä tapauksessa normaaliarvo on kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(37)

Tässä tapauksessa normaaliarvo on kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjakson aikana.

| (38) | Kotimarkkinamyyntiä koskevasta analyysistä kävi ilmi, että yli 90 prosenttia kotimarkkinamyynnistä oli kannattavaa ja että painotettu keskimääräinen myyntihinta oli tuotantokustannuksia korkeampi. Näin ollen normaaliarvo laskettiin kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona tutkimusajanjaksolla niiden viiden tuotelajin osalta, joiden kotimarkkinamyynti oli edustavaa. |
| --- | --- |

(38)

Kotimarkkinamyyntiä koskevasta analyysistä kävi ilmi, että yli 90 prosenttia kotimarkkinamyynnistä oli kannattavaa ja että painotettu keskimääräinen myyntihinta oli tuotantokustannuksia korkeampi. Näin ollen normaaliarvo laskettiin kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona tutkimusajanjaksolla niiden viiden tuotelajin osalta, joiden kotimarkkinamyynti oli edustavaa.

9.   Vientihinta

| (39) | Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittivat tuottajat veivät tuotetta unioniin etuyhteydessä olevan kauppiaan RTI Ltd:n, jäljempänä ’RTI’ kautta. RTI:n kotipaikka on Jerseyssä. Kyseinen kauppias ostaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajilta kahden Moskovassa toimivan, etuyhteydessä olevan edustajan kautta. Tämän jälkeen se myy tarkasteltavana olevan tuotteen loppukäyttäjille toisen, Sveitsissä toimivan edustajan kautta. Kaikki kolme etuyhteydessä olevaa edustajaa toimivat joko tuottajien tai etuyhteydessä olevan kauppiaan nimissä, ja niille maksetaan palkkio kuukausittain. |
| --- | --- |

(39)

Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittivat tuottajat veivät tuotetta unioniin etuyhteydessä olevan kauppiaan RTI Ltd:n, jäljempänä ’RTI’ kautta. RTI:n kotipaikka on Jerseyssä. Kyseinen kauppias ostaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajilta kahden Moskovassa toimivan, etuyhteydessä olevan edustajan kautta. Tämän jälkeen se myy tarkasteltavana olevan tuotteen loppukäyttäjille toisen, Sveitsissä toimivan edustajan kautta. Kaikki kolme etuyhteydessä olevaa edustajaa toimivat joko tuottajien tai etuyhteydessä olevan kauppiaan nimissä, ja niille maksetaan palkkio kuukausittain.

| (40) | Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti vientihinta määritettiin sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomille asiakkaille unionissa. Tässä tapauksessa hintaan tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten (kuljetus-, vakuutus- ja luottokustannukset, tullit ja tullin hallintomaksut) huomioon ottamiseksi, mukaan lukien kauppiaan vastaavat myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä kohtuullinen voittomarginaali. |
| --- | --- |

(40)

Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti vientihinta määritettiin sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomille asiakkaille unionissa. Tässä tapauksessa hintaan tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten (kuljetus-, vakuutus- ja luottokustannukset, tullit ja tullin hallintomaksut) huomioon ottamiseksi, mukaan lukien kauppiaan vastaavat myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä kohtuullinen voittomarginaali.

| (41) | Myynti-, yleis- ja hallintokustannusten osalta komissio käytti Rusal Groupin tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneesta myynnistä toimittamiin tietoihin perustuvia vastaavia tosiasiallisia myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia. Tämä oli määrä, jonka etuyhteydessä oleva kauppias oli jo laskenut ja kohdentanut tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneelle viennille omien laskelmiensa ja kohdentamista koskevien periaatteidensa mukaisesti. Komissio varmisti lisäksi, että kuluja ja kustannuksia ei otettu huomioon kahdesti ja että määrään ei lisätty kustannuksia, jotka eivät liity tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Näin ollen myynti-, yleis- ja hallintokustannusten määrä, jota komissio käytti luotettavan vientihinnan määrityksessä, koski ainoastaan tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin tuonnin ja jälleenmyynnin välillä syntyneitä kustannuksia, kuten perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(41)

Myynti-, yleis- ja hallintokustannusten osalta komissio käytti Rusal Groupin tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneesta myynnistä toimittamiin tietoihin perustuvia vastaavia tosiasiallisia myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia. Tämä oli määrä, jonka etuyhteydessä oleva kauppias oli jo laskenut ja kohdentanut tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneelle viennille omien laskelmiensa ja kohdentamista koskevien periaatteidensa mukaisesti. Komissio varmisti lisäksi, että kuluja ja kustannuksia ei otettu huomioon kahdesti ja että määrään ei lisätty kustannuksia, jotka eivät liity tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Näin ollen myynti-, yleis- ja hallintokustannusten määrä, jota komissio käytti luotettavan vientihinnan määrityksessä, koski ainoastaan tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin tuonnin ja jälleenmyynnin välillä syntyneitä kustannuksia, kuten perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdassa edellytetään.

| (42) | Voitosta todetaan, että etuyhteydessä olevan kauppiaan saamaa voittoa pidettiin epäluotettavana, koska se on yhteydessä vientiä harjoittaviin tuottajiin eikä osapuolten välinen hinta sinänsä ollut luotettava. Koska tutkimuksessa ei saatu tietoja riippumattomilta tuojilta, käytettiin samaa tuotetta koskevissa aiemmissa tutkimuksissa käytettyä kohtuullista 2 prosentin voittomarginaalia (4). |
| --- | --- |

(42)

Voitosta todetaan, että etuyhteydessä olevan kauppiaan saamaa voittoa pidettiin epäluotettavana, koska se on yhteydessä vientiä harjoittaviin tuottajiin eikä osapuolten välinen hinta sinänsä ollut luotettava. Koska tutkimuksessa ei saatu tietoja riippumattomilta tuojilta, käytettiin samaa tuotetta koskevissa aiemmissa tutkimuksissa käytettyä kohtuullista 2 prosentin voittomarginaalia (4).

| (43) | Mainittuihin myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin sekä voittoon liittyvien vähennysten osalta Rusal Group väitti, että siihen etuyhteydessä olevaa kauppiasta (RTI) olisi pidettävä sen vientiä harjoittavien tuottajien sisäisenä vientiosastona, koska ne kaikki toimivat yhtenä taloudellisena yksikkönä vaikka ovatkin erillisiä oikeushenkilöitä. Rusal Group väitti siksi, että RTI:n myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja voittoa ei olisi pitänyt vähentää. |
| --- | --- |

(43)

Mainittuihin myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin sekä voittoon liittyvien vähennysten osalta Rusal Group väitti, että siihen etuyhteydessä olevaa kauppiasta (RTI) olisi pidettävä sen vientiä harjoittavien tuottajien sisäisenä vientiosastona, koska ne kaikki toimivat yhtenä taloudellisena yksikkönä vaikka ovatkin erillisiä oikeushenkilöitä. Rusal Group väitti siksi, että RTI:n myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja voittoa ei olisi pitänyt vähentää.

| (44) | Katsotaan kuitenkin, että jos vientiä harjoittavan tuottajan ja tuojan tai kolmannen osapuolen välillä on yhteys, vientihintaa pidetään epäluotettavana ja luotettava hinta on määritettävä erikseen. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdassa säädetään selkeästi, että luotettavan vientihinnan määrityksessä on tehtävä oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten ja voiton huomioon ottamiseksi. Myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ovat tällaisia kustannuksia. Oikaisujen perusteena ja tarkoituksena on luotettavan vientihinnnan määrittäminen. Tästä syystä väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(44)

Katsotaan kuitenkin, että jos vientiä harjoittavan tuottajan ja tuojan tai kolmannen osapuolen välillä on yhteys, vientihintaa pidetään epäluotettavana ja luotettava hinta on määritettävä erikseen. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdassa säädetään selkeästi, että luotettavan vientihinnan määrityksessä on tehtävä oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten ja voiton huomioon ottamiseksi. Myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ovat tällaisia kustannuksia. Oikaisujen perusteena ja tarkoituksena on luotettavan vientihinnnan määrittäminen. Tästä syystä väite oli hylättävä.

10.   Vertailu

| (45) | Komissio vertaili normaaliarvoa ja kahden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(45)

Komissio vertaili normaaliarvoa ja kahden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (46) | Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(46)

Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

| (47) | Vientihintoihin tehtiin oikaisuja kuljetus-, vakuutus-, käsittely- ja pakkauskustannusten sekä vientiverojen ja palkkioiden huomioon ottamiseksi. Kotimarkkinahintoihin tehtiin oikaisuja kotimaan kuljetuskustannusten, pakkaus-, luotto- ja käsittelykustannusten sekä palkkioiden huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(47)

Vientihintoihin tehtiin oikaisuja kuljetus-, vakuutus-, käsittely- ja pakkauskustannusten sekä vientiverojen ja palkkioiden huomioon ottamiseksi. Kotimarkkinahintoihin tehtiin oikaisuja kotimaan kuljetuskustannusten, pakkaus-, luotto- ja käsittelykustannusten sekä palkkioiden huomioon ottamiseksi.

11.   Polkumyyntimarginaali

| (48) | Komissio vertasi kahden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(48)

Komissio vertasi kahden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (49) | Koska nämä kaksi yhteistyössä toiminutta tuottajaa ovat etuyhteydessä toisiinsa, niille vahvistettiin yksi ainoa polkumyyntimarginaali niiden yksilöllisten polkumyyntimarginaalien painotetun keskiarvon perusteella. |
| --- | --- |

(49)

Koska nämä kaksi yhteistyössä toiminutta tuottajaa ovat etuyhteydessä toisiinsa, niille vahvistettiin yksi ainoa polkumyyntimarginaali niiden yksilöllisten polkumyyntimarginaalien painotetun keskiarvon perusteella.

| (50) | Tällä perusteella väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Rusal Group: Ural Foil OJSC ja OJSC Rusal Sayanal | 34,0 % |

(50)

Tällä perusteella väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Rusal Group: Ural Foil OJSC ja OJSC Rusal Sayanal

34,0 %

| (51) | Yhteistyössä toimimisen aste oli tässä tapauksessa korkea, koska ainoa olemassa oleva venäläinen kotitalousfolion tuottaja, joka vastasi 100 prosentista unioniin suuntautuvasta tuonnista tutkimusajanjakson aikana, toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Tämän perusteella komissio päätti asettaa jäännöspolkumyyntimarginaalin yhteistyössä toimineen yrityksen yksilöllisen polkumyyntimarginaalin tasoiseksi. |
| --- | --- |

(51)

Yhteistyössä toimimisen aste oli tässä tapauksessa korkea, koska ainoa olemassa oleva venäläinen kotitalousfolion tuottaja, joka vastasi 100 prosentista unioniin suuntautuvasta tuonnista tutkimusajanjakson aikana, toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Tämän perusteella komissio päätti asettaa jäännöspolkumyyntimarginaalin yhteistyössä toimineen yrityksen yksilöllisen polkumyyntimarginaalin tasoiseksi.

| (52) | Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Rusal Group | 34,0 % |
| Kaikki muut yritykset | 34,0 % |

(52)

Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Rusal Group

34,0 %

Kaikki muut yritykset

34,0 %

D.   VAHINKO

1.   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (53) | Tutkimusajanjaksolla oli tiedossa kaksitoista unionin tuottajaa, jotka valmistivat samankaltaista tuotetta. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’. |
| --- | --- |

(53)

Tutkimusajanjaksolla oli tiedossa kaksitoista unionin tuottajaa, jotka valmistivat samankaltaista tuotetta. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

| (54) | Unionin kokonaistuotannon arvioitiin olleen tutkimusajanjaksolla 47 349 tonnia. Komissio laski määrän Eurostatin tilastojen, otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistettujen kyselyvastausten ja otokseen kuulumattomiin tuottajiin liittyvien arvioitujen tietojen sekä valituksen tekijöiden esittämien tietojen perusteella. Kuten 9 kappaleessa todetaan, otokseen valittujen unionin tuottajien osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli yli 70 prosenttia. |
| --- | --- |

(54)

Unionin kokonaistuotannon arvioitiin olleen tutkimusajanjaksolla 47 349 tonnia. Komissio laski määrän Eurostatin tilastojen, otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistettujen kyselyvastausten ja otokseen kuulumattomiin tuottajiin liittyvien arvioitujen tietojen sekä valituksen tekijöiden esittämien tietojen perusteella. Kuten 9 kappaleessa todetaan, otokseen valittujen unionin tuottajien osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli yli 70 prosenttia.

| (55) | Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että valituksen tekijöistä kaikki yritykset eivät tuota kotitalousfoliota. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että kaikki valituksen tekijät ja niihin etuyhteydessä olevat yritykset tuottivat ainakin vähäisiä määriä kyseessä olevaa tuotetta, ja näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(55)

Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että valituksen tekijöistä kaikki yritykset eivät tuota kotitalousfoliota. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että kaikki valituksen tekijät ja niihin etuyhteydessä olevat yritykset tuottivat ainakin vähäisiä määriä kyseessä olevaa tuotetta, ja näin ollen väite hylättiin.

2.   Unionin kulutus

| (56) | Valituksen tekijät toimittivat tietoja koko unionin tuotannonalan tuotannosta, tuotantokapasiteetista, myyntimääristä, työllisyydestä ja viennin määristä tarkastelujaksolla. Tiedot arvioitiin, esitettiin enimmäis- ja vähimmäisvaihteluväleillä ja jaettiin kahteen ryhmään eli otokseen valittuihin unionin tuottajiin ja otokseen kuulumattomiin unionin tuottajiin. Otokseen valittujen unionin tuottajien osalta komissio käytti tosiasiallisia varmennettuja tietoja, jotka kyseiset yritykset toimittivat kyselylomakevastauksissaan. Otoksen kuulumattomien unionin tuottajien osalta käytettiin valituksen tekijöiden toimittamia tietoja. Nämä arviot asetettiin asianomaisten osapuolten saataville huomautuksia varten. Huomautuksia ei kuitenkaan esitetty. |
| --- | --- |

(56)

Valituksen tekijät toimittivat tietoja koko unionin tuotannonalan tuotannosta, tuotantokapasiteetista, myyntimääristä, työllisyydestä ja viennin määristä tarkastelujaksolla. Tiedot arvioitiin, esitettiin enimmäis- ja vähimmäisvaihteluväleillä ja jaettiin kahteen ryhmään eli otokseen valittuihin unionin tuottajiin ja otokseen kuulumattomiin unionin tuottajiin. Otokseen valittujen unionin tuottajien osalta komissio käytti tosiasiallisia varmennettuja tietoja, jotka kyseiset yritykset toimittivat kyselylomakevastauksissaan. Otoksen kuulumattomien unionin tuottajien osalta käytettiin valituksen tekijöiden toimittamia tietoja. Nämä arviot asetettiin asianomaisten osapuolten saataville huomautuksia varten. Huomautuksia ei kuitenkaan esitetty.

| (57) | Komissio määritti unionin kulutuksen unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tapahtuneen arvioidun kokonaismyyntimäärän ja Eurostatin ilmoittaman kokonaistuontimäärän perusteella; määriä korjattiin tarvittaessa vientiä harjoittavan tuottajan todennettujen tietojen ja otokseen valittujen unionin tuottajien kyselylomakevastausten pohjalta. |
| --- | --- |

(57)

Komissio määritti unionin kulutuksen unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tapahtuneen arvioidun kokonaismyyntimäärän ja Eurostatin ilmoittaman kokonaistuontimäärän perusteella; määriä korjattiin tarvittaessa vientiä harjoittavan tuottajan todennettujen tietojen ja otokseen valittujen unionin tuottajien kyselylomakevastausten pohjalta.

| (58) | Koska asianomaisessa maassa on vain yksi vientiä harjoittava tuottaja, kaikki sitä koskevat luvut annettiin luottamuksellisuussyistä vaihteluvälinä. |
| --- | --- |

(58)

Koska asianomaisessa maassa on vain yksi vientiä harjoittava tuottaja, kaikki sitä koskevat luvut annettiin luottamuksellisuussyistä vaihteluvälinä.

| (59) | Tämän perusteella unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 1


  Kotitalousfolion kulutus unionissa (tonnia) | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kulutus | [71 300–82 625] | [74 152–92 540] | [84 847–108 239] | [83 421–105 760] |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | [104–112] | [119–131] | [117–128] |
| Lähde: Eurostat, kyselylomakevastaukset ja valituksen tekijöiden toimittamat tiedot. |

(59)

Tämän perusteella unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 1

Kotitalousfolion kulutus unionissa (tonnia)

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Unionin kulutus

[71 300–82 625]

[74 152–92 540]

[84 847–108 239]

[83 421–105 760]

Indeksi (2011 = 100)

100

[104–112]

[119–131]

[117–128]

Lähde: Eurostat, kyselylomakevastaukset ja valituksen tekijöiden toimittamat tiedot.

| (60) | Unionin kulutus kasvoi vuosien 2011 ja 2013 välisenä aikana mutta väheni vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kaiken kaikkiaan kulutus kasvoi 17–28 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kulutuksen kasvu vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana heijastaa lähinnä Venäjältä ja kolmansista maisten tulleen tuonnin kasvua, sillä unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla kasvoi vain hiukan (ks. 82 kappale). |
| --- | --- |

(60)

Unionin kulutus kasvoi vuosien 2011 ja 2013 välisenä aikana mutta väheni vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kaiken kaikkiaan kulutus kasvoi 17–28 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kulutuksen kasvu vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana heijastaa lähinnä Venäjältä ja kolmansista maisten tulleen tuonnin kasvua, sillä unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla kasvoi vain hiukan (ks. 82 kappale).

3.   Tuonti asianomaisesta maasta

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (61) | Komissio määritti asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrän Eurostatin ja yhteistyössä toimineen tuottajan toimittamien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(61)

Komissio määritti asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrän Eurostatin ja yhteistyössä toimineen tuottajan toimittamien tietojen perusteella.

| (62) | Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 2


  Tuontimäärä (tonnia) | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venäjältä peräisin olevan tuonnin määrä | [19 532–26 078] | [23 243–34 422] | [27 345–39 116] | [26 368–37 812] |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | [119–132] | [140–150] | [135–145] |
| Markkinaosuus | 29 % | 34 % | 34 % | 34 % |
| Lähde: Eurostat, kyselylomakevastaukset ja valituksen tekijöiden toimittamat tiedot. |

(62)

Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:

Taulukko 2

Tuontimäärä (tonnia)

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Venäjältä peräisin olevan tuonnin määrä

[19 532–26 078]

[23 243–34 422]

[27 345–39 116]

[26 368–37 812]

Indeksi (2011 = 100)

100

[119–132]

[140–150]

[135–145]

Markkinaosuus

29 %

34 %

34 %

34 %

Lähde: Eurostat, kyselylomakevastaukset ja valituksen tekijöiden toimittamat tiedot.

| (63) | Venäjältä tulevan tuonnin määrä lisääntyi 40–50 prosenttia vuosien 2011 ja 2013 välillä, ja se laski hieman tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(63)

Venäjältä tulevan tuonnin määrä lisääntyi 40–50 prosenttia vuosien 2011 ja 2013 välillä, ja se laski hieman tutkimusajanjaksolla.

| (64) | Vastaava markkinaosuus kasvoi 29 prosentista vuonna 2011 34 prosenttiin vuonna 2012, minkä jälkeen se pysyi vakaana tutkimusajanjakson loppuun. |
| --- | --- |

(64)

Vastaava markkinaosuus kasvoi 29 prosentista vuonna 2011 34 prosenttiin vuonna 2012, minkä jälkeen se pysyi vakaana tutkimusajanjakson loppuun.

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

| (65) | Komissio määritti tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat Eurostatin ja asianomaisessa maassa yhteistyössä toimineen tuottajan toimittamien tietojen perusteella. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hintojen alittavuus unionin tuotannonalan hintoihin nähden määritettiin yhteistyössä toimineen venäläisen vientiä harjoittavan tuottajan sekä otokseen valittujen unionin tuottajien kyselylomakevastausten perusteella. |
| --- | --- |

(65)

Komissio määritti tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat Eurostatin ja asianomaisessa maassa yhteistyössä toimineen tuottajan toimittamien tietojen perusteella. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hintojen alittavuus unionin tuotannonalan hintoihin nähden määritettiin yhteistyössä toimineen venäläisen vientiä harjoittavan tuottajan sekä otokseen valittujen unionin tuottajien kyselylomakevastausten perusteella.

| (66) | Venäjältä peräisin olevan kotitalousfolion keskimääräinen tuontihinta unioniin kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 3


  Tuontihinnat (euroa/tonni) | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuontihinnat | [2 145–2 650] | [2 038–2 624] | [1 952–2 571] | [1 973–2 597] |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | [95–99] | [91–97] | [92–98] |
| Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset. |

(66)

Venäjältä peräisin olevan kotitalousfolion keskimääräinen tuontihinta unioniin kehittyi seuraavasti:

Taulukko 3

Tuontihinnat (euroa/tonni)

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Tuontihinnat

[2 145–2 650]

[2 038–2 624]

[1 952–2 571]

[1 973–2 597]

Indeksi (2011 = 100)

100

[95–99]

[91–97]

[92–98]

Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset.

| (67) | Venäjältä peräisin olevan kotitalousfolion keskimääräinen tuontihinta laski tarkastelujakson aikana kaiken kaikkiaan 2–8 prosenttia. |
| --- | --- |

(67)

Venäjältä peräisin olevan kotitalousfolion keskimääräinen tuontihinta laski tarkastelujakson aikana kaiken kaikkiaan 2–8 prosenttia.

| (68) | Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjaksolla vertaamalla seuraavia: a) etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloitetut unionin tuotannonalan tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle ja b) vastaavat yhteistyössä toimineilta venäläisiltä tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(68)

Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjaksolla vertaamalla seuraavia: a) etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloitetut unionin tuotannonalan tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle ja b) vastaavat yhteistyössä toimineilta venäläisiltä tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (69) | Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos on ilmaistu prosentteina unionin tuotannonalan liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Tulos osoitti Venäjältä unionin markkinoille tulevan tuonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 3–7 prosenttia. |
| --- | --- |

(69)

Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos on ilmaistu prosentteina unionin tuotannonalan liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Tulos osoitti Venäjältä unionin markkinoille tulevan tuonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 3–7 prosenttia.

| (70) | Vaikka hinnan alittavuus on jo sinänsä merkittävä, sitä on tarkasteltava sen seikan valossa, että unionin tuotannonalan hinnat, jotka Venäjältä tulevan tuonnin polkumyyntihinnat alittivat tutkimusajanjaksolla, olivat tuotantokustannuksia alhaisemmat. Kuten 177 ja 179 kappaleessa selitetään, Venäjältä tulevan tuonnin hintojen aiheuttama viitehinnan alittavuus oli keskimäärin noin 12 prosenttia. |
| --- | --- |

(70)

Vaikka hinnan alittavuus on jo sinänsä merkittävä, sitä on tarkasteltava sen seikan valossa, että unionin tuotannonalan hinnat, jotka Venäjältä tulevan tuonnin polkumyyntihinnat alittivat tutkimusajanjaksolla, olivat tuotantokustannuksia alhaisemmat. Kuten 177 ja 179 kappaleessa selitetään, Venäjältä tulevan tuonnin hintojen aiheuttama viitehinnan alittavuus oli keskimäärin noin 12 prosenttia.

4.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.1   Yleiset huomautukset

| (71) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(71)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (72) | Kuten 9 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimän vahingon määrittämiseen käytettiin otantamenetelmää. |
| --- | --- |

(72)

Kuten 9 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimän vahingon määrittämiseen käytettiin otantamenetelmää.

| (73) | Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Kuten 56 kappaleessa selitetään, komissio arvioi koko unionin tuotannonalaa koskevat makrotalouden indikaattorit valituksen tekijöiden toimittamien tietojen perusteella; tiedot todennettiin asiamukaisesti otokseen valittujen yritysten osalta. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit ainoastaan otokseen valittujen unionin tuottajien osalta näiden kyselylomakevastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Molempien tietojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(73)

Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Kuten 56 kappaleessa selitetään, komissio arvioi koko unionin tuotannonalaa koskevat makrotalouden indikaattorit valituksen tekijöiden toimittamien tietojen perusteella; tiedot todennettiin asiamukaisesti otokseen valittujen yritysten osalta. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit ainoastaan otokseen valittujen unionin tuottajien osalta näiden kyselylomakevastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Molempien tietojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

| (74) | Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus ja polkumyyntimarginaalin suuruus. |
| --- | --- |

(74)

Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus ja polkumyyntimarginaalin suuruus.

| (75) | Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. |
| --- | --- |

(75)

Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

4.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

4.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (76) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 4


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tonnia) | 44 316 | 46 165 | 48 796 | 47 349 |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | 104 | 110 | 107 |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 54 777 | 54 485 | 59 186 | 61 496 |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | 99 | 108 | 112 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 81 % | 85 % | 82 % | 77 % |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | 105 | 102 | 95 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset ja valituksen tekijöiden toimittamat tiedot. |

(76)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 4

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tonnia)

44 316

46 165

48 796

47 349

Indeksi (2011 = 100)

100

104

110

107

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

54 777

54 485

59 186

61 496

Indeksi (2011 = 100)

100

99

108

112

Kapasiteetin käyttöaste

81 %

85 %

82 %

77 %

Indeksi (2011 = 100)

100

105

102

95

Lähde: Kyselylomakevastaukset ja valituksen tekijöiden toimittamat tiedot.

| (77) | Tuotanto vaihteli tarkastelujakson aikana. Se kasvoi vuosien 2011 ja 2013 välisenä aikana mutta väheni vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tuotantomäärä kasvoi kaiken kaikkiaan 7 prosenttia tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(77)

Tuotanto vaihteli tarkastelujakson aikana. Se kasvoi vuosien 2011 ja 2013 välisenä aikana mutta väheni vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tuotantomäärä kasvoi kaiken kaikkiaan 7 prosenttia tarkastelujakson aikana.

| (78) | Tuotantokapasiteetti nousi 12 prosenttia tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(78)

Tuotantokapasiteetti nousi 12 prosenttia tarkastelujakson aikana.

| (79) | Koska tuotantokapasiteetti kasvoi enemmän kuin tuotannon määrä, kapasiteetin käyttöaste laski 5 % tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(79)

Koska tuotantokapasiteetti kasvoi enemmän kuin tuotannon määrä, kapasiteetin käyttöaste laski 5 % tarkastelujakson aikana.

| (80) | Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että kaikki kotitalousfolion tuottajat pystyvät tuottamaan myös muunlaista foliota eli jatkojalostusfoliota ja että ne käyttävät samoja koneita molempien folioiden tuottamiseen. Tämän perusteella vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuotannonalan kapasiteettia ja kapasiteetin käyttöastetta koskevat tiedot ovat kotitalousfolion osalta vääristyneitä. |
| --- | --- |

(80)

Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että kaikki kotitalousfolion tuottajat pystyvät tuottamaan myös muunlaista foliota eli jatkojalostusfoliota ja että ne käyttävät samoja koneita molempien folioiden tuottamiseen. Tämän perusteella vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuotannonalan kapasiteettia ja kapasiteetin käyttöastetta koskevat tiedot ovat kotitalousfolion osalta vääristyneitä.

| (81) | Vaikka on totta, että monet unionin tuottajat tuottivat sekä kotitalousfoliota ja jatkojalostusfoliota, tutkimus osoitti, että suurin otokseen valittu unionin tuottaja tuotti yksinomaan kotitalousfoliota. Muiden otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste perustuivat todellisiin lukuihin, minkä vuoksi se, että ne tuottivat myös jatkojalostusfoliota, ei vaikuttanut ilmoitettuihin kotitalousfolion kokonaistuotantokapasiteettiin tai kapasiteetin käyttöasteeseen. Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että otokseen valittujen unionin tuottajien tuotannossa mainitun kahden foliolajin tuotantosuhde oli vakaa. Sen vuoksi väite hylättiin tässä vaiheessa. |
| --- | --- |

(81)

Vaikka on totta, että monet unionin tuottajat tuottivat sekä kotitalousfoliota ja jatkojalostusfoliota, tutkimus osoitti, että suurin otokseen valittu unionin tuottaja tuotti yksinomaan kotitalousfoliota. Muiden otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste perustuivat todellisiin lukuihin, minkä vuoksi se, että ne tuottivat myös jatkojalostusfoliota, ei vaikuttanut ilmoitettuihin kotitalousfolion kokonaistuotantokapasiteettiin tai kapasiteetin käyttöasteeseen. Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että otokseen valittujen unionin tuottajien tuotannossa mainitun kahden foliolajin tuotantosuhde oli vakaa. Sen vuoksi väite hylättiin tässä vaiheessa.

4.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (82) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 5


  Myyntimäärä ja markkinaosuus unionin markkinoilla | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä (tonnia) | [41 007–45 870] | [41 007–49 081] | [42 647–52 292] | [41 827–50 457] |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | [100–107] | [104–114] | [102–110] |
| Markkinaosuus | 55 % | 53 % | 49 % | 47 % |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset, Eurostat ja valituksen tekijöiden toimittamat tiedot. |

(82)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 5

Myyntimäärä ja markkinaosuus unionin markkinoilla

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä (tonnia)

[41 007–45 870]

[41 007–49 081]

[42 647–52 292]

[41 827–50 457]

Indeksi (2011 = 100)

100

[100–107]

[104–114]

[102–110]

Markkinaosuus

55 %

53 %

49 %

47 %

Lähde: Kyselylomakevastaukset, Eurostat ja valituksen tekijöiden toimittamat tiedot.

| (83) | Kotitalousfolion myyntimäärä kasvoi hieman tarkastelujaksolla. Myyntimäärä kasvoi eniten vuosina 2011–2013 eli 4–14 prosenttia. Tutkimusajanjakson aikana myyntimäärä laski; kaiken kaikkiaan myyntimäärä kasvoi tarkastelujakson aikana 2–10 prosenttia. Kun otetaan huomioon samanaikainen kulutuksen kasvu ja tuonnin kasvu muun muassa Venäjältä, myyntimäärien kasvusta huolimatta unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni vuoden 55 prosentista tutkimusajanjakson 47 prosenttiin, eli myyntimäärä laski 8 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana. Unionin tuotannonalan markkinaosuuden pieneneminen osui samaan aikaan Venäjän tulevan tuonnin markkinaosuuden kasvun kanssa, kuten 64 kappaleessa selostetaan. |
| --- | --- |

(83)

Kotitalousfolion myyntimäärä kasvoi hieman tarkastelujaksolla. Myyntimäärä kasvoi eniten vuosina 2011–2013 eli 4–14 prosenttia. Tutkimusajanjakson aikana myyntimäärä laski; kaiken kaikkiaan myyntimäärä kasvoi tarkastelujakson aikana 2–10 prosenttia. Kun otetaan huomioon samanaikainen kulutuksen kasvu ja tuonnin kasvu muun muassa Venäjältä, myyntimäärien kasvusta huolimatta unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni vuoden 55 prosentista tutkimusajanjakson 47 prosenttiin, eli myyntimäärä laski 8 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana. Unionin tuotannonalan markkinaosuuden pieneneminen osui samaan aikaan Venäjän tulevan tuonnin markkinaosuuden kasvun kanssa, kuten 64 kappaleessa selostetaan.

4.2.3   Kasvu

| (84) | Vaikka unionin kulutus lisääntyi tarkastelujaksolla 17–28 prosenttia, unionin tuotannonalan myyntimäärä laski 2–10 prosenttia, mikä merkitsi 8 prosenttyksikön markkinaosuuden menetystä. |
| --- | --- |

(84)

Vaikka unionin kulutus lisääntyi tarkastelujaksolla 17–28 prosenttia, unionin tuotannonalan myyntimäärä laski 2–10 prosenttia, mikä merkitsi 8 prosenttyksikön markkinaosuuden menetystä.

4.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

| (85) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Työllisyys ja tuottavuus | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 769 | 787 | 758 | 781 |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | 102 | 99 | 102 |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | 58 | 59 | 64 | 61 |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | 102 | 112 | 105 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset ja valituksen tekijöiden toimittamat tiedot. |

(85)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Työllisyys ja tuottavuus

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

769

787

758

781

Indeksi (2011 = 100)

100

102

99

102

Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

58

59

64

61

Indeksi (2011 = 100)

100

102

112

105

Lähde: Kyselylomakevastaukset ja valituksen tekijöiden toimittamat tiedot.

| (86) | Unionin tuotannonalan työllisyys vaihteli tarkastelujaksolla, yleisesti ottaen se kasvoi 2 prosenttia. |
| --- | --- |

(86)

Unionin tuotannonalan työllisyys vaihteli tarkastelujaksolla, yleisesti ottaen se kasvoi 2 prosenttia.

| (87) | Vuosina 2011–2013 tuottavuus parani, koska tuotanto kasvoi enemmän kuin työllisyys, kuten 77 kappaleessa esitetystä taulukosta 4 käy ilmi. Vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tuottavuus laski 7 prosenttia mutta pysyi korkeammalla tasolla kuin tarkastelujakson alussa vuonna 2011. |
| --- | --- |

(87)

Vuosina 2011–2013 tuottavuus parani, koska tuotanto kasvoi enemmän kuin työllisyys, kuten 77 kappaleessa esitetystä taulukosta 4 käy ilmi. Vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tuottavuus laski 7 prosenttia mutta pysyi korkeammalla tasolla kuin tarkastelujakson alussa vuonna 2011.

4.2.5   Polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (88) | Polkumyyntimarginaali on selvästi vähimmäistasoa korkeampi. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutus unionin tuotannonalaan on merkittävä, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(88)

Polkumyyntimarginaali on selvästi vähimmäistasoa korkeampi. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutus unionin tuotannonalaan on merkittävä, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

| (89) | Unionin tuotannonala oli edelleen elpymässä Kiinasta, Brasiliasta ja Armeniasta peräisin olevan saman tuotteen polkumyynnin vaikutuksista. Näihin toimenpiteisiin kohdistuu samanaikaisesti meneillään oleva tarkastelua koskeva tutkimus perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kuten 3 kappaleessa mainitaan. |
| --- | --- |

(89)

Unionin tuotannonala oli edelleen elpymässä Kiinasta, Brasiliasta ja Armeniasta peräisin olevan saman tuotteen polkumyynnin vaikutuksista. Näihin toimenpiteisiin kohdistuu samanaikaisesti meneillään oleva tarkastelua koskeva tutkimus perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kuten 3 kappaleessa mainitaan.

4.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (90) | Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7


  Keskimääräiset myyntihinnat | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni) | 2 932 | 2 714 | 2 705 | 2 597 |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | 93 | 92 | 89 |
| Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni) | 2 995 | 2 794 | 2 699 | 2 651 |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | 93 | 90 | 89 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset. |

(90)

Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Keskimääräiset myyntihinnat

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni)

2 932

2 714

2 705

2 597

Indeksi (2011 = 100)

100

93

92

89

Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)

2 995

2 794

2 699

2 651

Indeksi (2011 = 100)

100

93

90

89

Lähde: kyselylomakevastaukset.

| (91) | Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa laski koko ajan ja kaiken kaikkiaan 11 prosenttia tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(91)

Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa laski koko ajan ja kaiken kaikkiaan 11 prosenttia tarkastelujakson aikana.

| (92) | Unionin tuotannonalan yksikkökohtaiset tuotantokustannukset pysyivät kuitenkin korkeampina kuin sen keskimääräiset myyntihinnat, eikä unionin tuotannonalan myyntihinta pystynyt kattamaan tuotantokustannuksia vuotta 2013 lukuun ottamatta. Unionin tuotannonala ei kyennyt nostamaan myyntihintoja Venäjältä tulevan polkumyynnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi. |
| --- | --- |

(92)

Unionin tuotannonalan yksikkökohtaiset tuotantokustannukset pysyivät kuitenkin korkeampina kuin sen keskimääräiset myyntihinnat, eikä unionin tuotannonalan myyntihinta pystynyt kattamaan tuotantokustannuksia vuotta 2013 lukuun ottamatta. Unionin tuotannonala ei kyennyt nostamaan myyntihintoja Venäjältä tulevan polkumyynnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi.

| (93) | Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan myyntihintojen kehitys seurasi alumiinin hintaa Lontoon metallipörssissä (London Metal Exchange), minkä vuoksi Venäjältä tulevan tuonnin hinnoilla ei ollut vaikutusta unionin tuotannonalan myyntihintoihin. Näiden osapuolten mukaan ei siksi voida katsoa, että Venäjältä tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan myyntihinnat. Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalan myyntihinnat noudattivat samaa suuntausta kuin alumiinin hinnat Lontoon metallipörssissä. Tämä ei kuitenkaan vaikuta siihen, että Venäjältä tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan myyntihinnat ja aiheuttivat näin hintapainetta unionin markkinoilla, minkä vuoksi unionin tuotannonala ei voinut nostaa myyntihintaansa tasolle, joka olisi kattanut tuotantokustannukset. Väite olisi näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(93)

Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan myyntihintojen kehitys seurasi alumiinin hintaa Lontoon metallipörssissä (London Metal Exchange), minkä vuoksi Venäjältä tulevan tuonnin hinnoilla ei ollut vaikutusta unionin tuotannonalan myyntihintoihin. Näiden osapuolten mukaan ei siksi voida katsoa, että Venäjältä tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan myyntihinnat. Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalan myyntihinnat noudattivat samaa suuntausta kuin alumiinin hinnat Lontoon metallipörssissä. Tämä ei kuitenkaan vaikuta siihen, että Venäjältä tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan myyntihinnat ja aiheuttivat näin hintapainetta unionin markkinoilla, minkä vuoksi unionin tuotannonala ei voinut nostaa myyntihintaansa tasolle, joka olisi kattanut tuotantokustannukset. Väite olisi näin ollen hylättävä.

4.3.2   Työvoimakustannukset

| (94) | Unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | 21 692 | 22 207 | 20 603 | 20 594 |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | 102 | 95 | 95 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset. |

(94)

Unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

21 692

22 207

20 603

20 594

Indeksi (2011 = 100)

100

102

95

95

Lähde: kyselylomakevastaukset.

| (95) | Vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti alenivat 5 prosenttia. Työvoimakustannukset nousivat ensin 2 prosenttia vuosien 2011 ja 2012 välillä, laskivat vuosien 2012 ja 2013 välillä ja pysyivät sen jälkeen vakaana tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(95)

Vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti alenivat 5 prosenttia. Työvoimakustannukset nousivat ensin 2 prosenttia vuosien 2011 ja 2012 välillä, laskivat vuosien 2012 ja 2013 välillä ja pysyivät sen jälkeen vakaana tutkimusajanjakson aikana.

4.3.3   Varastot

| (96) | Unionin tuotannonalan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Varastot | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot | 1 931 | 1 999 | 2 133 | 2 085 |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | 104 | 110 | 108 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset. |

(96)

Unionin tuotannonalan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Varastot

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot

1 931

1 999

2 133

2 085

Indeksi (2011 = 100)

100

104

110

108

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta

5 %

5 %

5 %

5 %

Indeksi (2011 = 100)

100

100

100

100

Lähde: kyselylomakevastaukset.

| (97) | Varastoja ei voida pitää tällä alalla merkittävänä vahinkoindikaattorina, koska tuotanto ja myynti perustuvat pääasiassa tilauksiin, joten tuottajat pitävät yleensä varastot pieninä. Siksi varastoja koskeva kehitys esitetään vain tiedoksi. |
| --- | --- |

(97)

Varastoja ei voida pitää tällä alalla merkittävänä vahinkoindikaattorina, koska tuotanto ja myynti perustuvat pääasiassa tilauksiin, joten tuottajat pitävät yleensä varastot pieninä. Siksi varastoja koskeva kehitys esitetään vain tiedoksi.

| (98) | Kaiken kaikkiaan loppuvarastot kasvoivat tarkastelujaksolla 8 prosenttia. Varastot kasvoivat ensin vuosien 2011 ja 2013 välillä 10 prosenttia, ja vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson lopun välisenä aikana ne pienenivät hieman. Loppuvarastojen osuus prosentteina tuotannosta pysyi vakaana koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(98)

Kaiken kaikkiaan loppuvarastot kasvoivat tarkastelujaksolla 8 prosenttia. Varastot kasvoivat ensin vuosien 2011 ja 2013 välillä 10 prosenttia, ja vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson lopun välisenä aikana ne pienenivät hieman. Loppuvarastojen osuus prosentteina tuotannosta pysyi vakaana koko tarkastelujakson ajan.

4.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (99) | Unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | – 2,2 % | – 2,9 % | 0,2 % | – 2,1 % |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | 65 | 209 | 104 |
| Kassavirta (euroa) | 1 505 960 | 2 909 820 | 3 365 140 | 1 962 349 |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | 193 | 223 | 130 |
| Investoinnit (euroa) | 3 271 904 | 5 404 990 | 4 288 862 | 4 816 442 |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | 165 | 131 | 147 |
| Investointien tuotto | – 4 % | – 5 % | 0 % | – 3 % |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | 60 | 209 | 108 |
| Lähde: kyselylomakevastaukset. |

(99)

Unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

– 2,2 %

– 2,9 %

0,2 %

– 2,1 %

Indeksi (2011 = 100)

100

65

209

104

Kassavirta (euroa)

1 505 960

2 909 820

3 365 140

1 962 349

Indeksi (2011 = 100)

100

193

223

130

Investoinnit (euroa)

3 271 904

5 404 990

4 288 862

4 816 442

Indeksi (2011 = 100)

100

165

131

147

Investointien tuotto

– 4 %

– 5 %

0 %

– 3 %

Indeksi (2011 = 100)

100

60

209

108

Lähde: kyselylomakevastaukset.

| (100) | Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala oli tappiollinen lukuun ottamatta vuotta 2013, jolloin sen voittomarginaali oli hieman yli kannattavuusrajan. Kannattavuus laski vuosien 2011 ja 2012 välillä, lisääntyi vuonna 2013, mutta laski jälleen tutkimusajanjaksolla, jolloin se oli samalla tasolla kuin vuonna 2011. Kaiken kaikkiaan kannattavuus nousi 4 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä vastaa 0,1 prosenttiyksikön kasvua mutta ei antanut unionin tuotannonalalle mahdollisuutta saada voittoa tutkimusajanjakson aikana. Tämä kehitys johtui pääasiassa Venäjältä unioniin polkumyyntihinnoin tulevan tuonnin aiheuttamasta hintapaineesta ja siitä, että kyseisen tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat, minkä vuoksi unionin tuotannonala ei voinut nostaa myyntihintojaan niin, että ne olisivat kattaneet tuotantokustannukset. |
| --- | --- |

(100)

Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala oli tappiollinen lukuun ottamatta vuotta 2013, jolloin sen voittomarginaali oli hieman yli kannattavuusrajan. Kannattavuus laski vuosien 2011 ja 2012 välillä, lisääntyi vuonna 2013, mutta laski jälleen tutkimusajanjaksolla, jolloin se oli samalla tasolla kuin vuonna 2011. Kaiken kaikkiaan kannattavuus nousi 4 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä vastaa 0,1 prosenttiyksikön kasvua mutta ei antanut unionin tuotannonalalle mahdollisuutta saada voittoa tutkimusajanjakson aikana. Tämä kehitys johtui pääasiassa Venäjältä unioniin polkumyyntihinnoin tulevan tuonnin aiheuttamasta hintapaineesta ja siitä, että kyseisen tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat, minkä vuoksi unionin tuotannonala ei voinut nostaa myyntihintojaan niin, että ne olisivat kattaneet tuotantokustannukset.

| (101) | Nettokassavirta on unionin tuotannonalan kyky rahoittaa itse toimintaansa. Kassavirta vaihteli tarkastelujakson aikana suuntauksen ollessa nouseva. Kaiken kaikkiaan nettokassavirta kasvoi tarkastelujaksolla 30 prosenttia. On kuitenkin huomattava, että absoluuttisina arvoina kassavirta pysyi alhaisella tasolla verrattuna kyseessä olevan tuotteen kokonaisliikevaihtoon. |
| --- | --- |

(101)

Nettokassavirta on unionin tuotannonalan kyky rahoittaa itse toimintaansa. Kassavirta vaihteli tarkastelujakson aikana suuntauksen ollessa nouseva. Kaiken kaikkiaan nettokassavirta kasvoi tarkastelujaksolla 30 prosenttia. On kuitenkin huomattava, että absoluuttisina arvoina kassavirta pysyi alhaisella tasolla verrattuna kyseessä olevan tuotteen kokonaisliikevaihtoon.

| (102) | Investoinnit kasvoivat tarkastelujaksolla 47 prosenttia. Investoinnit kasvoivat 65 prosenttia vuodesta 2011 vuoteen 2012, vähenivät vuonna 2013 ja kasvoivat taas tutkimusajanjakson aikana. Ne olivat pääasiassa investointeja, joita tarvittiin uusien koneiden hankkimiseksi ja jotka pysyivät melko alhaisella tasolla tutkimusajanjaksolla kokonaisliikevaihtoon verrattuna. |
| --- | --- |

(102)

Investoinnit kasvoivat tarkastelujaksolla 47 prosenttia. Investoinnit kasvoivat 65 prosenttia vuodesta 2011 vuoteen 2012, vähenivät vuonna 2013 ja kasvoivat taas tutkimusajanjakson aikana. Ne olivat pääasiassa investointeja, joita tarvittiin uusien koneiden hankkimiseksi ja jotka pysyivät melko alhaisella tasolla tutkimusajanjaksolla kokonaisliikevaihtoon verrattuna.

| (103) | Investointien tuotolla tarkoitetaan voittoa ilmaistuina prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Kuten muutkin taloudelliset indikaattorit, investointien tuotto samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä oli negatiivinen vuodesta 2011 alkaen, paitsi vuonna 2013, jolloin se oli 0 prosenttia, seuraten kannattavuuden suuntausta. Kaiken kaikkiaan investointien tuotto pieneni tarkastelujaksolla 8 prosenttia. |
| --- | --- |

(103)

Investointien tuotolla tarkoitetaan voittoa ilmaistuina prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Kuten muutkin taloudelliset indikaattorit, investointien tuotto samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä oli negatiivinen vuodesta 2011 alkaen, paitsi vuonna 2013, jolloin se oli 0 prosenttia, seuraten kannattavuuden suuntausta. Kaiken kaikkiaan investointien tuotto pieneni tarkastelujaksolla 8 prosenttia.

| (104) | Siltä osin kuin on kyse pääoman saannista, otokseen valittujen unionin tuottajien heikentynyt kyky kerryttää käteisvaroja samankaltaisen tuotteen osalta heikensi niiden taloudellista tilannetta vähentämällä tulorahoitusta. Tutkimuksessa todettiin, että pääoman saanti heikkeni kaiken kaikkiaan tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(104)

Siltä osin kuin on kyse pääoman saannista, otokseen valittujen unionin tuottajien heikentynyt kyky kerryttää käteisvaroja samankaltaisen tuotteen osalta heikensi niiden taloudellista tilannetta vähentämällä tulorahoitusta. Tutkimuksessa todettiin, että pääoman saanti heikkeni kaiken kaikkiaan tarkastelujaksolla.

5.   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (105) | Monet vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiiviseen suuntaan. Kannattavuudesta todettiin, että tuotannonalan toiminta oli tappiollista lähes koko tarkastelujakson ajan, lukuun ottamatta vuotta 2013, jolloin tuotannonala toimi hieman kannattavuusrajan yläpuolella. Tutkimusajanjakson aikana unionin tuotannonalan tappiot olivat – 2,1 prosenttia. Myyntihinnat laskivat tarkastelujakson aikana 11 prosenttia. Vaikka myös yksikkökustannukset laskivat 11 prosenttia, ne pysyivät kuitenkin korkeammalla tasolla kuin keskimääräiset myyntihinnat koko tarkastelujakson ajan vuotta 2013 lukuun ottamatta. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 8 prosenttiyksikköä eli vuoden 55 prosentista tutkimusajanjakson 47 prosenttiin. |
| --- | --- |

(105)

Monet vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiiviseen suuntaan. Kannattavuudesta todettiin, että tuotannonalan toiminta oli tappiollista lähes koko tarkastelujakson ajan, lukuun ottamatta vuotta 2013, jolloin tuotannonala toimi hieman kannattavuusrajan yläpuolella. Tutkimusajanjakson aikana unionin tuotannonalan tappiot olivat – 2,1 prosenttia. Myyntihinnat laskivat tarkastelujakson aikana 11 prosenttia. Vaikka myös yksikkökustannukset laskivat 11 prosenttia, ne pysyivät kuitenkin korkeammalla tasolla kuin keskimääräiset myyntihinnat koko tarkastelujakson ajan vuotta 2013 lukuun ottamatta. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 8 prosenttiyksikköä eli vuoden 55 prosentista tutkimusajanjakson 47 prosenttiin.

| (106) | Jotkin vahinkoindikaattorit kehittyivät tarkastelujaksolla positiivisesti. Tuotantomäärä kasvoi 7 prosenttia ja tuotantokapasiteetti 12 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kasvu ei kuitenkaan vastannut kulutuksen kasvua, joka oli paljon suurempi, 17–28 prosenttia tarkastelujakson aikana. Myyntimäärä kasvoi tarkastelujakson aikana 2–10 prosenttia. Koska markkinoiden kulutus lisääntyi, tämä ei tarkoittanut markkinaosuuden kasvua, vaan markkinaosuus pieneni 8 prosenttiyksikköä. Investoinnit lisääntyivät tarkastelujakson aikana 47 prosenttia. Ne liittyivät uusien koneiden hankkimiseen ja pysyivät suhteellisen alhaisina tutkimusajanjaksolla. Niinikään kassavirta lisääntyi tarkastelujaksolla 30 prosenttia mutta pysyi alhaisella tasolla. Nämä myönteiset kehityssuuntaukset eivät sen vuoksi sulje pois vahingon olemassaolon mahdollisuutta. |
| --- | --- |

(106)

Jotkin vahinkoindikaattorit kehittyivät tarkastelujaksolla positiivisesti. Tuotantomäärä kasvoi 7 prosenttia ja tuotantokapasiteetti 12 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kasvu ei kuitenkaan vastannut kulutuksen kasvua, joka oli paljon suurempi, 17–28 prosenttia tarkastelujakson aikana. Myyntimäärä kasvoi tarkastelujakson aikana 2–10 prosenttia. Koska markkinoiden kulutus lisääntyi, tämä ei tarkoittanut markkinaosuuden kasvua, vaan markkinaosuus pieneni 8 prosenttiyksikköä. Investoinnit lisääntyivät tarkastelujakson aikana 47 prosenttia. Ne liittyivät uusien koneiden hankkimiseen ja pysyivät suhteellisen alhaisina tutkimusajanjaksolla. Niinikään kassavirta lisääntyi tarkastelujaksolla 30 prosenttia mutta pysyi alhaisella tasolla. Nämä myönteiset kehityssuuntaukset eivät sen vuoksi sulje pois vahingon olemassaolon mahdollisuutta.

| (107) | Venäjän viranomaiset väittivät, että julkisesti saatavilla olevien rahoitusasiakirjojen analyysin perusteella merkittävää vahinkoa ei ole aiheutunut. Tämä on kuitenkin ristiriidassa tutkimuksen tulosten kanssa, jotka perustuvat tosiasiallisiin todennettuihin tietoihin kotitalousfoliota valmistavasta unionin tuotannonalasta. On totta, että jotkin unionin tuottajat eivät tuottaneet yksinomaan kotitalousfoliota, minkä vuoksi julkisesti saatavilla olevista asiakirjoista ei saada kuvaa kotitalousfoliota valmistavan unionin tuotannonalan todellisesta tilanteesta. Sen vuoksi perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaiset päätelmät unionin tuotannonalan taloudellisesta tilanteesta eivät voi perustua julkisesti saatavilla oleviin asiakirjoihin vaan niiden on perustuttava tutkimuksessa saatuihin yksityiskohtaisempiin ja todennettuihin tietoihin. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(107)

Venäjän viranomaiset väittivät, että julkisesti saatavilla olevien rahoitusasiakirjojen analyysin perusteella merkittävää vahinkoa ei ole aiheutunut. Tämä on kuitenkin ristiriidassa tutkimuksen tulosten kanssa, jotka perustuvat tosiasiallisiin todennettuihin tietoihin kotitalousfoliota valmistavasta unionin tuotannonalasta. On totta, että jotkin unionin tuottajat eivät tuottaneet yksinomaan kotitalousfoliota, minkä vuoksi julkisesti saatavilla olevista asiakirjoista ei saada kuvaa kotitalousfoliota valmistavan unionin tuotannonalan todellisesta tilanteesta. Sen vuoksi perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaiset päätelmät unionin tuotannonalan taloudellisesta tilanteesta eivät voi perustua julkisesti saatavilla oleviin asiakirjoihin vaan niiden on perustuttava tutkimuksessa saatuihin yksityiskohtaisempiin ja todennettuihin tietoihin. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (108) | Edellä esitetyn perusteella komissio tuli tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(108)

Edellä esitetyn perusteella komissio tuli tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

E.   SYY-YHTEYS

| (109) | Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti komissio tutki myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei muiden tekijöiden kuin Venäjältä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat:






  a) | muista unionin ulkopuolisista maista tulevan tuonnin vaikutukset |
| --- | --- | --- |

(109)

Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti komissio tutki myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei muiden tekijöiden kuin Venäjältä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat:

a)

muista unionin ulkopuolisista maista tulevan tuonnin vaikutukset

| b) | unionin kulutuksen kehittyminen |
| --- | --- |

b)

unionin kulutuksen kehittyminen

| c) | unionin tuotannonalan vientitulos |
| --- | --- |

c)

unionin tuotannonalan vientitulos

| d) | unionin tuotannonalan toiminta alumiinin jatkojalostusfolioiden markkinoilla |
| --- | --- |

d)

unionin tuotannonalan toiminta alumiinin jatkojalostusfolioiden markkinoilla

| e) | raaka-ainekustannukset. |
| --- | --- |

e)

raaka-ainekustannukset.

1.   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

| (110) | Todetakseen syy-yhteyden Venäjältä polkumyynnillä tapahtuneen kotitalousfolion tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä komissio analysoi tutkimuksen kohteena olevan tuonnin määrän ja hintatason sekä sen, missä määrin ne olivat vaikuttaneet unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. |
| --- | --- |

(110)

Todetakseen syy-yhteyden Venäjältä polkumyynnillä tapahtuneen kotitalousfolion tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä komissio analysoi tutkimuksen kohteena olevan tuonnin määrän ja hintatason sekä sen, missä määrin ne olivat vaikuttaneet unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.

| (111) | Tutkimus osoitti, että Venäjältä polkumyynnillä alhaiseen hintaan tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi tarkastelujakson aikana 35–45 prosenttia, jolloin kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi samana ajanjaksona noin 5 prosenttiyksikköä. Kasvu tapahtui samaan aikaan kuin unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 8 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(111)

Tutkimus osoitti, että Venäjältä polkumyynnillä alhaiseen hintaan tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi tarkastelujakson aikana 35–45 prosenttia, jolloin kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi samana ajanjaksona noin 5 prosenttiyksikköä. Kasvu tapahtui samaan aikaan kuin unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 8 prosenttiyksikköä.

| (112) | Samaan aikaan Venäjältä tulevan tuonnin hinnat aiheuttivat hintapainetta unionin markkinoilla. Sen hinnat laskivat 2–8 prosenttia tarkastelujaksolla ja alittivat unionin tuotannonalan tappiolliset myyntihinnat keskimäärin 3–7 prosentilla, mikä johti 12 prosentin alittavuuden marginaaliin. Vaikka tämä on jo sinänsä merkittävää, hinnan alittavuutta on tarkasteltava ottaen huomioon, että unionin tuotannonalan hinnat olivat tutkimusajanjakson aikana pääosin alhaisemmat kuin tuotantokustannukset. Unionin tuotannonalan oli laskettava hintojaan tarkastelujakson aikana, jotta se ei olisi menettänyt markkinaosuuttaan entisestään. |
| --- | --- |

(112)

Samaan aikaan Venäjältä tulevan tuonnin hinnat aiheuttivat hintapainetta unionin markkinoilla. Sen hinnat laskivat 2–8 prosenttia tarkastelujaksolla ja alittivat unionin tuotannonalan tappiolliset myyntihinnat keskimäärin 3–7 prosentilla, mikä johti 12 prosentin alittavuuden marginaaliin. Vaikka tämä on jo sinänsä merkittävää, hinnan alittavuutta on tarkasteltava ottaen huomioon, että unionin tuotannonalan hinnat olivat tutkimusajanjakson aikana pääosin alhaisemmat kuin tuotantokustannukset. Unionin tuotannonalan oli laskettava hintojaan tarkastelujakson aikana, jotta se ei olisi menettänyt markkinaosuuttaan entisestään.

| (113) | On todettava myös, että Venäjältä tuleva tuonti valtasi suureksi osaksi Brasiliasta ja Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuudet sen jälkeen, kun näistä maista tulevassa tuonnissa otettiin käyttöön polkumyyntitoimenpiteet, ja että unionin tuotannonala ei pystynyt täysin toipumaan näiden maiden aiemmin harjoittamasta polkumyynnistä. Tämä johti unionin tuotannonalan kärsimiin tappioihin vuodesta 2011 tutkimusajanjaksolle lukuun ottamatta vuotta 2013, jolloin kannattavuus oli hieman positiivinen, mutta edelleen alhaisempi kuin 5 prosentin voittotavoite (ks. 176 ja 177 kappale). |
| --- | --- |

(113)

On todettava myös, että Venäjältä tuleva tuonti valtasi suureksi osaksi Brasiliasta ja Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuudet sen jälkeen, kun näistä maista tulevassa tuonnissa otettiin käyttöön polkumyyntitoimenpiteet, ja että unionin tuotannonala ei pystynyt täysin toipumaan näiden maiden aiemmin harjoittamasta polkumyynnistä. Tämä johti unionin tuotannonalan kärsimiin tappioihin vuodesta 2011 tutkimusajanjaksolle lukuun ottamatta vuotta 2013, jolloin kannattavuus oli hieman positiivinen, mutta edelleen alhaisempi kuin 5 prosentin voittotavoite (ks. 176 ja 177 kappale).

| (114) | Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Venäjältä tulevan tuonnin kasvu johtuu Kiinan, Brasilian ja Armenian vastaisten toimenpiteiden käyttöönotosta, koska se paransi kolmansien maiden, myös Venäjän, pääsyä unionin markkinoille. |
| --- | --- |

(114)

Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Venäjältä tulevan tuonnin kasvu johtuu Kiinan, Brasilian ja Armenian vastaisten toimenpiteiden käyttöönotosta, koska se paransi kolmansien maiden, myös Venäjän, pääsyä unionin markkinoille.

| (115) | Tutkimus osoitti, että Venäjän vienti tosiaankin korvasi suuressa määrin Kiinan ja Brasilian markkinaosuudet unionissa. Venäjältä tuleva tuonti tapahtui kuitenkin polkumyyntihinnoin, jotka alittivat unionin tuotannonalan myyntihinnat, ja kasvu tapahtui samaan aikaan kuin unionin tuotannonalan tilanne heikkeni. Tämän perusteella Venäjältä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on selvä syy-yhteys, eikä sillä ole merkitystä, lisääntyikö tuonti Venäjältä vain siitä syystä, että muista kolmansista maista peräisin olevaan tuontiin alettiin soveltaa polkumyyntitoimenpiteitä. Siksi väite hylättiin tässä vaiheessa. Vaikka Kiinasta, Brasiliasta ja Armeniasta peräisin olevassa tuonnissa käyttöön otetuilla toimenpiteillä olisikin ollut vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, se olisi kuitenkin ainoastaan välillinen syy eikä sitä voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdassa tarkoitettuna ’muuna tekijänä’. Tutkimuksessa kävi ilmi, että nimenomaan Venäjältä polkumyynnillä tapahtunut tuonti oli vahingon aiheuttaja. Tällainen tulkinta on yhdenmukainen unionin tuomioistuimen asiassa C-638/11 P Euroopan unionin neuvosto v. Gul Ahmed Textile Mills Ltd 14 päivänä marraskuuta 2013 antaman tuomion kanssa. |
| --- | --- |

(115)

Tutkimus osoitti, että Venäjän vienti tosiaankin korvasi suuressa määrin Kiinan ja Brasilian markkinaosuudet unionissa. Venäjältä tuleva tuonti tapahtui kuitenkin polkumyyntihinnoin, jotka alittivat unionin tuotannonalan myyntihinnat, ja kasvu tapahtui samaan aikaan kuin unionin tuotannonalan tilanne heikkeni. Tämän perusteella Venäjältä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on selvä syy-yhteys, eikä sillä ole merkitystä, lisääntyikö tuonti Venäjältä vain siitä syystä, että muista kolmansista maista peräisin olevaan tuontiin alettiin soveltaa polkumyyntitoimenpiteitä. Siksi väite hylättiin tässä vaiheessa. Vaikka Kiinasta, Brasiliasta ja Armeniasta peräisin olevassa tuonnissa käyttöön otetuilla toimenpiteillä olisikin ollut vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, se olisi kuitenkin ainoastaan välillinen syy eikä sitä voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdassa tarkoitettuna ’muuna tekijänä’. Tutkimuksessa kävi ilmi, että nimenomaan Venäjältä polkumyynnillä tapahtunut tuonti oli vahingon aiheuttaja. Tällainen tulkinta on yhdenmukainen unionin tuomioistuimen asiassa C-638/11 P Euroopan unionin neuvosto v. Gul Ahmed Textile Mills Ltd 14 päivänä marraskuuta 2013 antaman tuomion kanssa.

| (116) | Edellä esitetyn perusteella komissio tuli tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonalan vahingollinen tilanne osui samaan aikaan kuin Venäjältä polkumyyntihinnoin tapahtuva tuonti kasvoi merkittävästi ja että Venäjältä tulevalla tuonnilla oli ratkaiseva rooli unionin tuotannonalalle tutkimusajanjaksolla aiheutuneessa merkittävässä vahingossa ja siinä, että unionin tuotannonala ei pystynyt toipumaan aiemmista vahingoista. |
| --- | --- |

(116)

Edellä esitetyn perusteella komissio tuli tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonalan vahingollinen tilanne osui samaan aikaan kuin Venäjältä polkumyyntihinnoin tapahtuva tuonti kasvoi merkittävästi ja että Venäjältä tulevalla tuonnilla oli ratkaiseva rooli unionin tuotannonalalle tutkimusajanjaksolla aiheutuneessa merkittävässä vahingossa ja siinä, että unionin tuotannonala ei pystynyt toipumaan aiemmista vahingoista.

2.   Muiden tekijöiden vaikutukset

2.1   Muista unionin ulkopuolisista maista tulevan tuonnin vaikutukset

| (117) | Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Tuonti muista kolmansista maista











  Maa | | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | Määrä (tonnia) | [2 843–3 205] | [967–1 378] | [1 137–1 603] | [1 222–1 699] |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | [34–43] | [40–50] | [43–53] |
| Markkinaosuus | 4 % | 1 % | 1 % | 2 % |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 2 251 | 2 417 | 2 306 | 2 131 |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | 107 | 102 | 95 |
| Turkki | Määrä (tonnia) | [5 120–6 100] | [8 090–10 553] | [11 213–14 213] | [11 520–14 579] |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | [158–173] | [219–233] | [225–239] |
| Markkinaosuus | 7 % | 11 % | 13 % | 13 % |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 2 950 | 2 743 | 2 710 | 2 571 |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | 93 | 92 | 87 |
| Muut kolmannet maat | Määrä (tonnia) | [3 100–3 750] | [279–750] | [1 891–3 000] | [3 162–4 313] |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | [9–20] | [61–80] | [102–115] |
| Markkinaosuus | 4 % | 1 % | 2 % | 4 % |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 2 878 | 2 830 | 2 687 | 2 406 |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | 98 | 93 | 84 |
| Tuonti yhteensä | Määrä (tonnia) | [31 200–38 900] | [33 696–45 513] | [42 120–58 325] | [42 744–60 684] |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | [108–117] | [135–150] | [137–156] |
| Markkinaosuus | 45 % | 47 % | 51 % | 53 % |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 2 512 | 2 452 | 2 399 | 2 360 |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | 98 | 95 | 94 |
| Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset. |

(117)

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Tuonti muista kolmansista maista

Maa

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Kiina

Määrä (tonnia)

[2 843–3 205]

[967–1 378]

[1 137–1 603]

[1 222–1 699]

Indeksi (2011 = 100)

100

[34–43]

[40–50]

[43–53]

Markkinaosuus

4 %

1 %

1 %

2 %

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

2 251

2 417

2 306

2 131

Indeksi (2011 = 100)

100

107

102

95

Turkki

Määrä (tonnia)

[5 120–6 100]

[8 090–10 553]

[11 213–14 213]

[11 520–14 579]

Indeksi (2011 = 100)

100

[158–173]

[219–233]

[225–239]

Markkinaosuus

7 %

11 %

13 %

13 %

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

2 950

2 743

2 710

2 571

Indeksi (2011 = 100)

100

93

92

87

Muut kolmannet maat

Määrä (tonnia)

[3 100–3 750]

[279–750]

[1 891–3 000]

[3 162–4 313]

Indeksi (2011 = 100)

100

[9–20]

[61–80]

[102–115]

Markkinaosuus

4 %

1 %

2 %

4 %

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

2 878

2 830

2 687

2 406

Indeksi (2011 = 100)

100

98

93

84

Tuonti yhteensä

Määrä (tonnia)

[31 200–38 900]

[33 696–45 513]

[42 120–58 325]

[42 744–60 684]

Indeksi (2011 = 100)

100

[108–117]

[135–150]

[137–156]

Markkinaosuus

45 %

47 %

51 %

53 %

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

2 512

2 452

2 399

2 360

Indeksi (2011 = 100)

100

98

95

94

Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset.

| (118) | Kiinasta ja Brasiliasta tulevaan tuontiin sovelletaan tällä hetkellä polkumyyntitulleja. Tarkastelujakson aikana Brasiliasta ei ollut lainkaan tuontia unioniin. Kiinasta tulevan tuonnin määrä pieneni 47–57 prosenttia ja vastaavasti markkinaosuus 4 prosentista 2 prosenttiin eli 2 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana. Sekä tuonnin määrä että markkinaosuus pysyivät tarkastelujakson aikana alhaisella tasolla. Kiinasta tulevan tuonnin hinnat laskivat tarkastelujaksolla merkittävästi eli 5 prosenttia. On huomattava, että noin 75 prosenttia Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista tutkimusajanjaksolla saapui unionin markkinoille sisäisen jalostusmenettelyn puitteissa, siis ilman polkumyyntitulleja. Tämä tuonti, jonka markkinaosuus oli yli 1 prosentti, kilpaili suoraan unionin tuotannonalan myynnin kanssa ja sen hinnat alittivat unionin hinnat noin 13 prosentilla. |
| --- | --- |

(118)

Kiinasta ja Brasiliasta tulevaan tuontiin sovelletaan tällä hetkellä polkumyyntitulleja. Tarkastelujakson aikana Brasiliasta ei ollut lainkaan tuontia unioniin. Kiinasta tulevan tuonnin määrä pieneni 47–57 prosenttia ja vastaavasti markkinaosuus 4 prosentista 2 prosenttiin eli 2 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana. Sekä tuonnin määrä että markkinaosuus pysyivät tarkastelujakson aikana alhaisella tasolla. Kiinasta tulevan tuonnin hinnat laskivat tarkastelujaksolla merkittävästi eli 5 prosenttia. On huomattava, että noin 75 prosenttia Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista tutkimusajanjaksolla saapui unionin markkinoille sisäisen jalostusmenettelyn puitteissa, siis ilman polkumyyntitulleja. Tämä tuonti, jonka markkinaosuus oli yli 1 prosentti, kilpaili suoraan unionin tuotannonalan myynnin kanssa ja sen hinnat alittivat unionin hinnat noin 13 prosentilla.

| (119) | Tarkastelujakson aikana tuonnin määrä Turkista kasvoi 125–139 prosenttia ja markkinaosuus kasvoi noin 7 prosentista 13 prosenttiin. Turkista tulevan tuonnin hinnat laskivat tarkastelujakson aikana 13 prosenttia mutta pysyivät korkeampina kuin muista kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat, mukaan lukien Venäjä ja Kiina, ja olivat tutkimusajanjakson aikana samalla tasolla kuin unionin tuotannonalan hinnat. |
| --- | --- |

(119)

Tarkastelujakson aikana tuonnin määrä Turkista kasvoi 125–139 prosenttia ja markkinaosuus kasvoi noin 7 prosentista 13 prosenttiin. Turkista tulevan tuonnin hinnat laskivat tarkastelujakson aikana 13 prosenttia mutta pysyivät korkeampina kuin muista kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat, mukaan lukien Venäjä ja Kiina, ja olivat tutkimusajanjakson aikana samalla tasolla kuin unionin tuotannonalan hinnat.

| (120) | Kaiken kaikkiaan tuonti muista kolmansista maista kasvoi 2–15 prosenttia. Koska unionin kulutus kuitenkin kasvoi, niiden yhteenlaskettu markkinaosuus laski vuoden 2011 4 prosentista noin 2 prosenttiin vuonna 2013 ja kasvoi sitten 4 prosenttiin tutkimusajanjakson loppuun mennessä. Tuontihinnat olivat alemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat, lukuun ottamatta vuotta 2012. |
| --- | --- |

(120)

Kaiken kaikkiaan tuonti muista kolmansista maista kasvoi 2–15 prosenttia. Koska unionin kulutus kuitenkin kasvoi, niiden yhteenlaskettu markkinaosuus laski vuoden 2011 4 prosentista noin 2 prosenttiin vuonna 2013 ja kasvoi sitten 4 prosenttiin tutkimusajanjakson loppuun mennessä. Tuontihinnat olivat alemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat, lukuun ottamatta vuotta 2012.

| (121) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että tuonti Kiinasta – vaikka se oli vähäistä – vaikutti osaltaan unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, mutta se ei kuitenkaan poista syy-yhteyttä Venäjältä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä. Lisäksi katsotaan, että Turkista tuleva tuonti on saattanut vaikuttaa osaltaan unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, mutta se ei kuitenkaan poista syy-yhteyttä Venäjältä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä, kun otetaan huomioon kyseisen tuonnin vähäinen määrä ja Venäjän tuontia korkeammat hinnat. |
| --- | --- |

(121)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että tuonti Kiinasta – vaikka se oli vähäistä – vaikutti osaltaan unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, mutta se ei kuitenkaan poista syy-yhteyttä Venäjältä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä. Lisäksi katsotaan, että Turkista tuleva tuonti on saattanut vaikuttaa osaltaan unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, mutta se ei kuitenkaan poista syy-yhteyttä Venäjältä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä, kun otetaan huomioon kyseisen tuonnin vähäinen määrä ja Venäjän tuontia korkeammat hinnat.

| (122) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon on katsottava johtuvan Turkista ja Etelä-Koreasta tulevasta tuonnista. Turkin osalta todettiin, että tuonti on voinut osaltaan vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, mutta se ei kuitenkaan poista syy-yhteyttä Venäjältä polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä. Etelä-Korean osalta kyseinen osapuoli väitti, että tuonti tapahtui vuonna 2011 voimaan tulleen EU:n ja Etelä-Korean vapaakauppasopimuksen (5) puitteissa. Tuonti Etelä-Koreasta oli kuitenkin lähes olematonta koko tarkastelujakson ajan. Tästä syystä väitteet hylättiin tässä vaiheessa. |
| --- | --- |

(122)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon on katsottava johtuvan Turkista ja Etelä-Koreasta tulevasta tuonnista. Turkin osalta todettiin, että tuonti on voinut osaltaan vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, mutta se ei kuitenkaan poista syy-yhteyttä Venäjältä polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä. Etelä-Korean osalta kyseinen osapuoli väitti, että tuonti tapahtui vuonna 2011 voimaan tulleen EU:n ja Etelä-Korean vapaakauppasopimuksen (5) puitteissa. Tuonti Etelä-Koreasta oli kuitenkin lähes olematonta koko tarkastelujakson ajan. Tästä syystä väitteet hylättiin tässä vaiheessa.

2.2   Unionin kulutuksen kehittyminen

| (123) | Unionin kulutus kasvoi tarkastelujakson aikana merkittävästi, 17–28 prosenttia. Tämä kasvu näkyy lähinnä tuonnin kasvuna, sillä unionin tuotannonalan myynti kasvoi tarkastelujaksolla vain vähän ja sen markkinaosuus pieneni noin 8 prosenttiyksikköä. Samaan aikaan Venäjältä tuleva tuonti pystyi ottamaan haltuunsa noin 5 prosenttiyksikköä markkinaosuudesta. Näin ollen todettiin, että kulutuksen kehitys ei vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. |
| --- | --- |

(123)

Unionin kulutus kasvoi tarkastelujakson aikana merkittävästi, 17–28 prosenttia. Tämä kasvu näkyy lähinnä tuonnin kasvuna, sillä unionin tuotannonalan myynti kasvoi tarkastelujaksolla vain vähän ja sen markkinaosuus pieneni noin 8 prosenttiyksikköä. Samaan aikaan Venäjältä tuleva tuonti pystyi ottamaan haltuunsa noin 5 prosenttiyksikköä markkinaosuudesta. Näin ollen todettiin, että kulutuksen kehitys ei vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.

| (124) | Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Venäjältä tuleva tuonti ei lisääntynyt merkittävästi eikä sillä ollut vahingollista vaikutusta, koska Venäjän tuonnin kehitys yksinkertaisesti seurasi kulutuksen kehitystä, kun taas unionin tuotannonala kasvatti jatkojalostusfolion myyntiään kotitalousfolion kustannuksella. |
| --- | --- |

(124)

Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Venäjältä tuleva tuonti ei lisääntynyt merkittävästi eikä sillä ollut vahingollista vaikutusta, koska Venäjän tuonnin kehitys yksinkertaisesti seurasi kulutuksen kehitystä, kun taas unionin tuotannonala kasvatti jatkojalostusfolion myyntiään kotitalousfolion kustannuksella.

| (125) | Kuten 132 kappaleessa selitetään, väite, jonka mukaan unionin tuotannonala kasvatti jatkojalostusfolion myyntiään kotitalousfolion kustannuksella, ei vahvistunut tutkimuksen aikana, ja sen vuoksi väite hylätään. Tutkimuksessa todettiin, että Venäjältä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kasvu aiheutti hintapainetta unionin markkinoilla. Tässä yhteydessä ei pidetty olennaisena sitä, että tuonti Venäjältä noudatti samaa suuntausta kuin kulutus. Näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(125)

Kuten 132 kappaleessa selitetään, väite, jonka mukaan unionin tuotannonala kasvatti jatkojalostusfolion myyntiään kotitalousfolion kustannuksella, ei vahvistunut tutkimuksen aikana, ja sen vuoksi väite hylätään. Tutkimuksessa todettiin, että Venäjältä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kasvu aiheutti hintapainetta unionin markkinoilla. Tässä yhteydessä ei pidetty olennaisena sitä, että tuonti Venäjältä noudatti samaa suuntausta kuin kulutus. Näin ollen väite hylättiin.

2.3   Unionin tuotannonalan vientitulos

| (126) | Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli unionin tuotannonalan heikko vientitulos. |
| --- | --- |

(126)

Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli unionin tuotannonalan heikko vientitulos.

| (127) | Unionin tuotannonalan viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 14


  Unionin tuotannonalan vientitoiminta | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimäärä | 813 | 1 351 | 1 159 | 1 182 |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | 166 | 143 | 145 |
| Keskimääräinen yksikköhinta (euroa/tonni) | 3 061 | 2 810 | 2 897 | 2 806 |
| Indeksi (2011 = 100) | 100 | 92 | 95 | 92 |
| Lähde: Kyselyvastaukset ja valituksen tekijöiden toimittamat tiedot. |

(127)

Unionin tuotannonalan viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 14

Unionin tuotannonalan vientitoiminta

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Vientimäärä

813

1 351

1 159

1 182

Indeksi (2011 = 100)

100

166

143

145

Keskimääräinen yksikköhinta (euroa/tonni)

3 061

2 810

2 897

2 806

Indeksi (2011 = 100)

100

92

95

92

Lähde: Kyselyvastaukset ja valituksen tekijöiden toimittamat tiedot.

| (128) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalan vienti kolmansiin maihin pysyi alhaisella tasolla verrattuna unionin tuotannonalan myyntiin unionin markkinoilla, vaikka se lisääntyikin tarkastelujaksolla. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että otokseen valittujen unionin tuottajien vientihinta oli korkeampi kuin keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa ja suurempi kuin tuotantokustannukset. Lisäksi 99 kappaleessa esitetyt tiedot unionin tuotannonalan kannattavuudesta koskevat ainoastaan samankaltaisen tuotteen myyntiä unionin markkinoilla, eikä tässä analyysissä näin ollen otettu huomioon unionin tuotannonalan muihin kolmansiin maihin suuntautuvan vientimyynnin mahdollista vaikutusta. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(128)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalan vienti kolmansiin maihin pysyi alhaisella tasolla verrattuna unionin tuotannonalan myyntiin unionin markkinoilla, vaikka se lisääntyikin tarkastelujaksolla. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että otokseen valittujen unionin tuottajien vientihinta oli korkeampi kuin keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa ja suurempi kuin tuotantokustannukset. Lisäksi 99 kappaleessa esitetyt tiedot unionin tuotannonalan kannattavuudesta koskevat ainoastaan samankaltaisen tuotteen myyntiä unionin markkinoilla, eikä tässä analyysissä näin ollen otettu huomioon unionin tuotannonalan muihin kolmansiin maihin suuntautuvan vientimyynnin mahdollista vaikutusta. Tämän vuoksi väite hylättiin.

2.4   Unionin tuotannonalan toiminta jatkojalostusfolioiden markkinoilla

| (129) | Jotkin unionin tuottajat tuottivat sekä kotitalous- että jatkojalostusfoliota. Jatkojalostusfolio on eri tuote kuin kotitalousfolio, ja sitä käytetään eri tarkoituksiin. Kuten 80 kappaleessa todetaan, kotitalousfoliota ja jatkojalostusfoliota valmistetaan kuitenkin samoissa tiloissa ja samoilla laitteilla. Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonala lisäsi houkuttelevamman jatkojalostusfolion tuotantoa ja myyntiä kotitalousfolion kustannuksella, ja siksi mahdolliset kotitalousfolion myyntimäärän väheneminen ja markkinaosuuden menetys johtuisivat pikemmin tästä tuotannon muutoksesta kuin Venäjältä peräisin olevan kotitalousfolion tuonnin lisääntymisestä. |
| --- | --- |

(129)

Jotkin unionin tuottajat tuottivat sekä kotitalous- että jatkojalostusfoliota. Jatkojalostusfolio on eri tuote kuin kotitalousfolio, ja sitä käytetään eri tarkoituksiin. Kuten 80 kappaleessa todetaan, kotitalousfoliota ja jatkojalostusfoliota valmistetaan kuitenkin samoissa tiloissa ja samoilla laitteilla. Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonala lisäsi houkuttelevamman jatkojalostusfolion tuotantoa ja myyntiä kotitalousfolion kustannuksella, ja siksi mahdolliset kotitalousfolion myyntimäärän väheneminen ja markkinaosuuden menetys johtuisivat pikemmin tästä tuotannon muutoksesta kuin Venäjältä peräisin olevan kotitalousfolion tuonnin lisääntymisestä.

| (130) | Vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli jatkojalostusfoliomarkkinoiden negatiivinen kehitys, minkä suhteen unionin tuotannonala väitti kärsivänsä vahinkoa Kiinasta peräisin olevan kyseisen tuotteen tuonnin vuoksi, jota koskevan polkumyyntimenettelyn komissio aloitti joulukuussa 2014 (6). |
| --- | --- |

(130)

Vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli jatkojalostusfoliomarkkinoiden negatiivinen kehitys, minkä suhteen unionin tuotannonala väitti kärsivänsä vahinkoa Kiinasta peräisin olevan kyseisen tuotteen tuonnin vuoksi, jota koskevan polkumyyntimenettelyn komissio aloitti joulukuussa 2014 (6).

| (131) | Tutkimuksessa ilmeni, että unionin jatkojalostusfolion ja kotitalousfolion tuottajat eivät ole täsmälleen samat, vaikka päällekkäisyyttä esiintyykin. Unionin suurin otokseen valittu kotitalousfolion tuottaja tuotti yksinomaan kotitalousfoliota, kun taas muiden otokseen valittujen unionin tuottajien jatkojalostusfolion ja kotitalousfolion tuotanto- ja myyntimäärien keskinäinen suhde pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujakson aikana. Tutkimus ei näin ollen vahvistanut väitteitä, joiden mukaan unionin tuotannonala siirtyi kotitalousfolion tuotannon sijaan tuottamaan jatkojalostusfoliota. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuottajat, jotka tuottavat sekä kotitalous- että jatkojalostusfoliota, eivät pysty helposti siirtymään yhden tuotteen valmistuksesta toisen tuotteen valmistukseen, koska tehokkuuden maksimoimiseksi molempia tuotteita on tuotettava tietty määrä. |
| --- | --- |

(131)

Tutkimuksessa ilmeni, että unionin jatkojalostusfolion ja kotitalousfolion tuottajat eivät ole täsmälleen samat, vaikka päällekkäisyyttä esiintyykin. Unionin suurin otokseen valittu kotitalousfolion tuottaja tuotti yksinomaan kotitalousfoliota, kun taas muiden otokseen valittujen unionin tuottajien jatkojalostusfolion ja kotitalousfolion tuotanto- ja myyntimäärien keskinäinen suhde pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujakson aikana. Tutkimus ei näin ollen vahvistanut väitteitä, joiden mukaan unionin tuotannonala siirtyi kotitalousfolion tuotannon sijaan tuottamaan jatkojalostusfoliota. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuottajat, jotka tuottavat sekä kotitalous- että jatkojalostusfoliota, eivät pysty helposti siirtymään yhden tuotteen valmistuksesta toisen tuotteen valmistukseen, koska tehokkuuden maksimoimiseksi molempia tuotteita on tuotettava tietty määrä.

| (132) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että Kiinasta peräisin olevan jatkojalostusfolion tuonti vaikutti unionin tuotannonalan yleiseen tilanteeseen ja aiheutti siten unionin tuotannonalalle merkittävää vahinkoa kotitalousfolion osalta. Edellä 71–107 kappaleessa esitetyssä vahinkoanalyysissä ja 108 kappaleessa esitetyissä päätelmissä todetaan kuitenkin, unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko liittyi yksinomaan kotitalousfolion tuotantoon ja myyntiin. Tästä syystä jatkojalostusfolion tuotantoon ja myyntiin liittyvän väitetyn vahingon vaikutus sellaisiin unionin tuottajiin, jotka tuottavat sekä kotitalous- että jatkojalostusfoliota, ei sisälly edellä mainittuun vahinkoanalyysiin. Tämän vuoksi hylätään tässä vaiheessa. |
| --- | --- |

(132)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että Kiinasta peräisin olevan jatkojalostusfolion tuonti vaikutti unionin tuotannonalan yleiseen tilanteeseen ja aiheutti siten unionin tuotannonalalle merkittävää vahinkoa kotitalousfolion osalta. Edellä 71–107 kappaleessa esitetyssä vahinkoanalyysissä ja 108 kappaleessa esitetyissä päätelmissä todetaan kuitenkin, unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko liittyi yksinomaan kotitalousfolion tuotantoon ja myyntiin. Tästä syystä jatkojalostusfolion tuotantoon ja myyntiin liittyvän väitetyn vahingon vaikutus sellaisiin unionin tuottajiin, jotka tuottavat sekä kotitalous- että jatkojalostusfoliota, ei sisälly edellä mainittuun vahinkoanalyysiin. Tämän vuoksi hylätään tässä vaiheessa.

2.5   Raaka-ainekustannukset

| (133) | Kotitalousfolion valmistuksen tärkein raaka-aine on alumiini, ja sen osuus unionin tuotannonalan tuotantokustannuksista tutkimusajanjakson aikana oli noin 75 prosenttia. |
| --- | --- |

(133)

Kotitalousfolion valmistuksen tärkein raaka-aine on alumiini, ja sen osuus unionin tuotannonalan tuotantokustannuksista tutkimusajanjakson aikana oli noin 75 prosenttia.

| (134) | Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuotannonala oli epäedullisemmassa asemassa, koska se ei ollut vertikaalisesti integroitunut ja sen oli ostettava alumiinia. Lisäksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että alumiinin hinnat ovat unionissa korkeammat muokkaamatonta alumiinia koskevien voimassa olevien tullien (3–6 %) vuoksi, mikä nostaa EU:n sisäistä palkkiota, joka on osa metallin hintaa ja näin ollen osa alumiinin hintaa. |
| --- | --- |

(134)

Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuotannonala oli epäedullisemmassa asemassa, koska se ei ollut vertikaalisesti integroitunut ja sen oli ostettava alumiinia. Lisäksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että alumiinin hinnat ovat unionissa korkeammat muokkaamatonta alumiinia koskevien voimassa olevien tullien (3–6 %) vuoksi, mikä nostaa EU:n sisäistä palkkiota, joka on osa metallin hintaa ja näin ollen osa alumiinin hintaa.

| (135) | Maailmanlaajuinen alumiinin viitehinta noteerataan Lontoon metallipörssissä. Palkkiot ovat Lontoon metallipörssin käteishintaan lisättävä lisämaksu; nämä muodostavat yhdessä lopullisen hinnan, joka alumiinin hankkimisesta maksetaan sulattajille tai välittäjille. Lontoon metallipörssin hinnat laskivat tarkastelujaksolla yli 20 prosenttia. Lisämaksu sen sijaan nousi yli kaksinkertaiseksi. Kun otetaan kuitenkin huomioon alumiinin kokokustannus eli pörssihinta ja lisämaksu yhdessä, alumiinin kustannukset laskivat tarkastelujaksolla noin 11 %. |
| --- | --- |

(135)

Maailmanlaajuinen alumiinin viitehinta noteerataan Lontoon metallipörssissä. Palkkiot ovat Lontoon metallipörssin käteishintaan lisättävä lisämaksu; nämä muodostavat yhdessä lopullisen hinnan, joka alumiinin hankkimisesta maksetaan sulattajille tai välittäjille. Lontoon metallipörssin hinnat laskivat tarkastelujaksolla yli 20 prosenttia. Lisämaksu sen sijaan nousi yli kaksinkertaiseksi. Kun otetaan kuitenkin huomioon alumiinin kokokustannus eli pörssihinta ja lisämaksu yhdessä, alumiinin kustannukset laskivat tarkastelujaksolla noin 11 %.

| (136) | Tutkimus osoitti, että sekä unionin tuotannonalan että venäläisen vientiä harjoittavan tuottajan kustannukset kotitalousfolion valmistuksen raaka-aineen hankkimiseksi olivat vertailukelpoisia, koska kyseisen raaka-aineen hinnat niin Venäjällä ja Euroopan unionin markkinoillakin ovat suoraan sidoksissa Lontoon metallipörssiin. Näin ollen 134 kappaleessa esitetyt väitteet olisi hylättävä. Vaikka sekä unionin tuotannonalan myyntihinnat että Venäjän tuontihinnat laskivat kotitalousfolion osalta Lontoon metallipörssissä noteeratun alumiinin hintakehityksen johdosta, tutkimuksessa todettiin, että Venäjältä tulevan kotitalousfolion tuonnin hinnat olivat tarkastelujaksolla jatkuvasti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat ja alittivat ne tutkimusajanjaksolla 3–7 prosenttia. Kuten 92 kappaleessa mainitaan, tutkimuksessa kävi ilmi, että vaikka unionin tuotannonalan tuotannon yksikkökustannukset pienenivätkin, myyntihinnat eivät kattaneet kotitalousfolion tuotannon yksikkökustannuksia polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi. Väite olisi näin ollen tässä vaiheessa hylättävä. |
| --- | --- |

(136)

Tutkimus osoitti, että sekä unionin tuotannonalan että venäläisen vientiä harjoittavan tuottajan kustannukset kotitalousfolion valmistuksen raaka-aineen hankkimiseksi olivat vertailukelpoisia, koska kyseisen raaka-aineen hinnat niin Venäjällä ja Euroopan unionin markkinoillakin ovat suoraan sidoksissa Lontoon metallipörssiin. Näin ollen 134 kappaleessa esitetyt väitteet olisi hylättävä. Vaikka sekä unionin tuotannonalan myyntihinnat että Venäjän tuontihinnat laskivat kotitalousfolion osalta Lontoon metallipörssissä noteeratun alumiinin hintakehityksen johdosta, tutkimuksessa todettiin, että Venäjältä tulevan kotitalousfolion tuonnin hinnat olivat tarkastelujaksolla jatkuvasti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat ja alittivat ne tutkimusajanjaksolla 3–7 prosenttia. Kuten 92 kappaleessa mainitaan, tutkimuksessa kävi ilmi, että vaikka unionin tuotannonalan tuotannon yksikkökustannukset pienenivätkin, myyntihinnat eivät kattaneet kotitalousfolion tuotannon yksikkökustannuksia polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi. Väite olisi näin ollen tässä vaiheessa hylättävä.

3.   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (137) | Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Venäjältä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat huomattavasti tarkastelujaksolla ja että samana aikana tuontihinnat laskivat. |
| --- | --- |

(137)

Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Venäjältä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat huomattavasti tarkastelujaksolla ja että samana aikana tuontihinnat laskivat.

| (138) | Markkinaosuuden kasvu tapahtui samaan aikaan kuin merkittävä lasku unionin tuotannonalan markkinaosuudessa. Koska tuonti aiheutti hintapainetta unionin markkinoilla, unionin tuotannonala ei voinut nostaa myyntihintojaan kannattavalle tasolle yksikkökohtaisten tuotantokustannusten laskusta huolimatta, mikä aiheutti unionin tuotannonalalle tappiota. Tämän seurauksena unionin tuotannonala ei pystynyt täysin toipumaan aiemman Brasiliasta, Kiinasta ja Armeniasta peräisin olleen polkumyynnin vaikutuksista, vaan kärsi merkittävää vahinkoa tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(138)

Markkinaosuuden kasvu tapahtui samaan aikaan kuin merkittävä lasku unionin tuotannonalan markkinaosuudessa. Koska tuonti aiheutti hintapainetta unionin markkinoilla, unionin tuotannonala ei voinut nostaa myyntihintojaan kannattavalle tasolle yksikkökohtaisten tuotantokustannusten laskusta huolimatta, mikä aiheutti unionin tuotannonalalle tappiota. Tämän seurauksena unionin tuotannonala ei pystynyt täysin toipumaan aiemman Brasiliasta, Kiinasta ja Armeniasta peräisin olleen polkumyynnin vaikutuksista, vaan kärsi merkittävää vahinkoa tutkimusajanjakson aikana.

| (139) | Komissio erotti kaikki tiedossa olleet tekijät, joilla oli vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, ja niiden vaikutukset polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista. Tällaisia tekijöitä olivat esimerkiksi muista kolmansista maista tapahtuneen tuonnin vaikutus, unionin kulutuksen kehitys, unionin tuotannonalan vientitulos, unionin tuotannonalan toiminta jatkojalostusfoliomarkkinoilla ja raaka-ainekustannukset. |
| --- | --- |

(139)

Komissio erotti kaikki tiedossa olleet tekijät, joilla oli vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, ja niiden vaikutukset polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista. Tällaisia tekijöitä olivat esimerkiksi muista kolmansista maista tapahtuneen tuonnin vaikutus, unionin kulutuksen kehitys, unionin tuotannonalan vientitulos, unionin tuotannonalan toiminta jatkojalostusfoliomarkkinoilla ja raaka-ainekustannukset.

| (140) | Näiden tekijöiden tarkastelu osoitti, että erityisesti Turkista ja Kiinasta peräisin oleva tuonti on voinut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Koska kuitenkin Turkista tulevan tuonnin hinnat olivat korkeammat ja määrät pienemmät ja tuonti Kiinasta oli vähäistä, pääteltiin, että nämä tekijät eivät voineet poistaa todettua syy-yhteyttä Venäjältä polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(140)

Näiden tekijöiden tarkastelu osoitti, että erityisesti Turkista ja Kiinasta peräisin oleva tuonti on voinut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Koska kuitenkin Turkista tulevan tuonnin hinnat olivat korkeammat ja määrät pienemmät ja tuonti Kiinasta oli vähäistä, pääteltiin, että nämä tekijät eivät voineet poistaa todettua syy-yhteyttä Venäjältä polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.

| (141) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi tässä vaiheessa, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti eivätkä muut tekijät yksin tai yhdessä tarkasteltuina poistaneet syy-yhteyttä. Vahinko koostuu pääasiassa taloudellisista tappioista ja markkinaosuuden pienenemisestä unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(141)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi tässä vaiheessa, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti eivätkä muut tekijät yksin tai yhdessä tarkasteltuina poistaneet syy-yhteyttä. Vahinko koostuu pääasiassa taloudellisista tappioista ja markkinaosuuden pienenemisestä unionin markkinoilla.

F.   UNIONIN ETU

1.   Alustava huomio

| (142) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin esiintyminen on määritetty. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, kauppiaiden, tuojien ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(142)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin esiintyminen on määritetty. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, kauppiaiden, tuojien ja käyttäjien edut.

2.   Unionin tuotannonalan etu

| (143) | Tutkimuksessa vahvistettiin, että unionin tuotannonala ei pystynyt täysin toipumaan aiemmasta polkumyynnistä ja että sille aiheutui merkittävää vahinkoa, joka johtui asianomaisesta maasta peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista tutkimusajanjakson aikana. Tärkeimmät vahinkoindikaattorit, etenkin markkinaosuus ja kannattavuus, kehittyivät negatiivisesti. |
| --- | --- |

(143)

Tutkimuksessa vahvistettiin, että unionin tuotannonala ei pystynyt täysin toipumaan aiemmasta polkumyynnistä ja että sille aiheutui merkittävää vahinkoa, joka johtui asianomaisesta maasta peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista tutkimusajanjakson aikana. Tärkeimmät vahinkoindikaattorit, etenkin markkinaosuus ja kannattavuus, kehittyivät negatiivisesti.

| (144) | Toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tuontihintojen odotetaan nousevan ja unionin tuotannonalan vapautuvan hintapaineesta, jota polkumyynnillä tapahtuva tuonti tällä hetkellä aiheuttaa. Unionin tuotannonalan pitäisi näin ollen pystyä nostamaan hintojaan tuotantokustannusten kattamiseksi ja saavuttamaan asteittain kannattava taso. Lisäksi unionin tuotannonala pystyy lisäämään myyntimääräänsä ja nostamaan markkinaosuuttaan unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(144)

Toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tuontihintojen odotetaan nousevan ja unionin tuotannonalan vapautuvan hintapaineesta, jota polkumyynnillä tapahtuva tuonti tällä hetkellä aiheuttaa. Unionin tuotannonalan pitäisi näin ollen pystyä nostamaan hintojaan tuotantokustannusten kattamiseksi ja saavuttamaan asteittain kannattava taso. Lisäksi unionin tuotannonala pystyy lisäämään myyntimääräänsä ja nostamaan markkinaosuuttaan unionin markkinoilla.

| (145) | Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan tilanne heikkenee hyvin todennäköisesti entisestään erityisesti tutkimusajanjakson aikana syntyneiden tappioiden ja Venäjältä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvan hintapaineen jatkumisen vuoksi. Markkinaosuutta menetetään lisää ja unionin tuotannonalan asiakkaiden uskotaan siirtyvän vähitellen hyödyntämään Venäjältä tulevaa halpatuontia. Lisäksi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttama hintapaine estää unionin tuotannonalaa nostamasta hintojaan, koska sen on vastattava Venäjältä tulevan tuonnin alhaisempaan hintatasoon. Tällaisessa tapauksessa unionin tuotannonalalle aiheutuisi edelleen merkittäviä tappioita. |
| --- | --- |

(145)

Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan tilanne heikkenee hyvin todennäköisesti entisestään erityisesti tutkimusajanjakson aikana syntyneiden tappioiden ja Venäjältä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvan hintapaineen jatkumisen vuoksi. Markkinaosuutta menetetään lisää ja unionin tuotannonalan asiakkaiden uskotaan siirtyvän vähitellen hyödyntämään Venäjältä tulevaa halpatuontia. Lisäksi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttama hintapaine estää unionin tuotannonalaa nostamasta hintojaan, koska sen on vastattava Venäjältä tulevan tuonnin alhaisempaan hintatasoon. Tällaisessa tapauksessa unionin tuotannonalalle aiheutuisi edelleen merkittäviä tappioita.

| (146) | Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että ilman Venäjän aiheuttamaa kilpailua, unionin tuotannonala todennäköisesti muuttuu tehottomammaksi ja menettää kilpailukykynsä maailmanlaajuisilla markkinoilla. Lisäksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet johtaisivat maailmanmarkkinoiden vääristymiseen. |
| --- | --- |

(146)

Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että ilman Venäjän aiheuttamaa kilpailua, unionin tuotannonala todennäköisesti muuttuu tehottomammaksi ja menettää kilpailukykynsä maailmanlaajuisilla markkinoilla. Lisäksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet johtaisivat maailmanmarkkinoiden vääristymiseen.

| (147) | Ensinnäkin polkumyyntitoimenpiteiden tarkoituksena on ainoastaan palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset unionissa, ei estää Venäjältä oikeudenmukaisilla hinnoilla tapahtuvaa tuontia unionin markkinoille. Toiseksi vientiä harjoittava tuottaja ei selittänyt, missä määrin polkumyyntitullit vääristäisivät maailmanlaajuista kilpailua, eikä se myöskään selittänyt, missä määrin niillä voisi olla vaikutusta unionin tuotannonalan tehokkuuteen. Näin ollen väitteitä ei perusteltu riittävästi. Sitä vastoin tutkimuksessa osoitettiin, että polkumyyntitoimenpiteet antaisivat unionin tuotannonalalle mahdollisuuden nostaa myyntihintojaan ja lisätä kannattavuuttaan sekä myyntimääriään unionin markkinoilla. Tästä syystä väitteet hylättiin tässä vaiheessa. |
| --- | --- |

(147)

Ensinnäkin polkumyyntitoimenpiteiden tarkoituksena on ainoastaan palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset unionissa, ei estää Venäjältä oikeudenmukaisilla hinnoilla tapahtuvaa tuontia unionin markkinoille. Toiseksi vientiä harjoittava tuottaja ei selittänyt, missä määrin polkumyyntitullit vääristäisivät maailmanlaajuista kilpailua, eikä se myöskään selittänyt, missä määrin niillä voisi olla vaikutusta unionin tuotannonalan tehokkuuteen. Näin ollen väitteitä ei perusteltu riittävästi. Sitä vastoin tutkimuksessa osoitettiin, että polkumyyntitoimenpiteet antaisivat unionin tuotannonalalle mahdollisuuden nostaa myyntihintojaan ja lisätä kannattavuuttaan sekä myyntimääriään unionin markkinoilla. Tästä syystä väitteet hylättiin tässä vaiheessa.

| (148) | Vientiä harjoittava tuottaja väitti vielä, että kotitalousfolion kysyntä on hyvin joustavaa ja toimenpiteiden käyttöönoton myötä monet kuluttajat saattavat siirtyä käyttämään vaihtoehtoisia tuotteita, kuten polyeteenikalvoa. Tämän vuoksi toimenpiteet eivät lisää unionin tuotannonalan myyntimääriä vaan pikemmin vähentävät niitä. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että kotitalousfolion korvaaminen vaihtoehtoisilla pakkausmateriaaleilla on erittäin vaikeaa kotitalousfolion ominaispiirteiden, kuten lämmönvastustuskyvyn ja valosuojan, vuoksi. Väite olisi näin ollen tässä vaiheessa hylättävä. |
| --- | --- |

(148)

Vientiä harjoittava tuottaja väitti vielä, että kotitalousfolion kysyntä on hyvin joustavaa ja toimenpiteiden käyttöönoton myötä monet kuluttajat saattavat siirtyä käyttämään vaihtoehtoisia tuotteita, kuten polyeteenikalvoa. Tämän vuoksi toimenpiteet eivät lisää unionin tuotannonalan myyntimääriä vaan pikemmin vähentävät niitä. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että kotitalousfolion korvaaminen vaihtoehtoisilla pakkausmateriaaleilla on erittäin vaikeaa kotitalousfolion ominaispiirteiden, kuten lämmönvastustuskyvyn ja valosuojan, vuoksi. Väite olisi näin ollen tässä vaiheessa hylättävä.

| (149) | Sen vuoksi tässä vaiheessa tultiin siihen johtopäätökseen, että polkumyyntitullien käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(149)

Sen vuoksi tässä vaiheessa tultiin siihen johtopäätökseen, että polkumyyntitullien käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

3.   Tuojien/kauppiaiden etu

| (150) | Yksikään kauppaan osallistuva yritys, eli kotitalousfoliota tässä muodossa tuova ja jälleenmyyvä yritys, ei ilmoittautunut vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen. Tutkimuksessa kävi sen sijaan ilmi, että unionin tuotannonala ja vientiä harjoittava tuottaja myivät alumiinifoliota pääasiassa suoraan käyttäjille. Edellä esitetyn perusteella ei ole viitteitä siitä, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi kielteinen vaikutus tuojien/kauppiaiden tilanteeseen. |
| --- | --- |

(150)

Yksikään kauppaan osallistuva yritys, eli kotitalousfoliota tässä muodossa tuova ja jälleenmyyvä yritys, ei ilmoittautunut vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen. Tutkimuksessa kävi sen sijaan ilmi, että unionin tuotannonala ja vientiä harjoittava tuottaja myivät alumiinifoliota pääasiassa suoraan käyttäjille. Edellä esitetyn perusteella ei ole viitteitä siitä, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi kielteinen vaikutus tuojien/kauppiaiden tilanteeseen.

4.   Käyttäjien etu

| (151) | Euroopan unionin käyttäjät ovat uudelleenkelaajia, joiden toiminta käsittää pakkaus- ja kääremateriaaleja (alumiinifoliota sekä paperia ja muovia) koskevan kaupankäynnin sen jälkeen, kun kotitalousfolio on kelattu uudelleen pienille rullille (”kuluttajarullat”) ja pakattu teollisia ja vähittäismyyntiasiakkaita varten. Tutkimuksessa ilmoittautui seitsemän yritystä, ja niille toimitettiin kyselylomake. Neljä yritystä toimi tutkimuksessa yhteistyössä vastaamalla kyselylomakkeeseen. Kolmen yhteistyössä toimineen yrityksen tiedot todennettiin paikan päällä. |
| --- | --- |

(151)

Euroopan unionin käyttäjät ovat uudelleenkelaajia, joiden toiminta käsittää pakkaus- ja kääremateriaaleja (alumiinifoliota sekä paperia ja muovia) koskevan kaupankäynnin sen jälkeen, kun kotitalousfolio on kelattu uudelleen pienille rullille (”kuluttajarullat”) ja pakattu teollisia ja vähittäismyyntiasiakkaita varten. Tutkimuksessa ilmoittautui seitsemän yritystä, ja niille toimitettiin kyselylomake. Neljä yritystä toimi tutkimuksessa yhteistyössä vastaamalla kyselylomakkeeseen. Kolmen yhteistyössä toimineen yrityksen tiedot todennettiin paikan päällä.

| (152) | Tutkimuksesta ilmeni, että kotitalousfolio on uudelleenkelaajien pääasiallinen raaka-aine, jonka osuus niiden kokonaistuotantokustannuksista on noin 80 prosenttia. |
| --- | --- |

(152)

Tutkimuksesta ilmeni, että kotitalousfolio on uudelleenkelaajien pääasiallinen raaka-aine, jonka osuus niiden kokonaistuotantokustannuksista on noin 80 prosenttia.

| (153) | Tutkimusajanjakson aikana yhteistyössä toimineilla käyttäjillä oli kolme keskeistä kotitalousfolion hankintalähdettä, jotka olivat unionin tuotannonala, Turkki ja Venäjä. Yhteistyössä toimineista yrityksistä kolme osti kotitalousfoliota pääasiassa unionin tuotannonalalta ja toi sitä vain vähäisiä määriä. Yksi näistä kolmesta käyttäjästä ei tuonut kotitalousfoliota Venäjältä, vaan ainoastaan Turkista. Neljäs yhteistyössä toiminut käyttäjä osti kotitalousfoliota pääasiassa Venäjältä ja hankki vähäisempiä määriä unionin tuotannonalalta. Kaikki yhteistyössä toimineet yritykset toivat kotitalousfoliota myös Turkista. |
| --- | --- |

(153)

Tutkimusajanjakson aikana yhteistyössä toimineilla käyttäjillä oli kolme keskeistä kotitalousfolion hankintalähdettä, jotka olivat unionin tuotannonala, Turkki ja Venäjä. Yhteistyössä toimineista yrityksistä kolme osti kotitalousfoliota pääasiassa unionin tuotannonalalta ja toi sitä vain vähäisiä määriä. Yksi näistä kolmesta käyttäjästä ei tuonut kotitalousfoliota Venäjältä, vaan ainoastaan Turkista. Neljäs yhteistyössä toiminut käyttäjä osti kotitalousfoliota pääasiassa Venäjältä ja hankki vähäisempiä määriä unionin tuotannonalalta. Kaikki yhteistyössä toimineet yritykset toivat kotitalousfoliota myös Turkista.

| (154) | Koska uudelleenkelaajat toimittavat monenlaisia pakkaustuotteita, kolmen yhteistyössä toimineen yrityksen, jotka hankkivat tarkasteltavana olevaa tuotetta Venäjältä, kotitalousfolioon liittyvän toiminnan osuus koko liiketoiminnasta vaihteli alle kuudesosasta enimmillään neljäsosaan. Sen yrityksen, joka ei ostanut tarkasteltavana olevaa tuotetta Venäjältä, kotitalousfolioon liittyvän toiminnan osuus oli alle kolmannes koko liiketoiminnasta. |
| --- | --- |

(154)

Koska uudelleenkelaajat toimittavat monenlaisia pakkaustuotteita, kolmen yhteistyössä toimineen yrityksen, jotka hankkivat tarkasteltavana olevaa tuotetta Venäjältä, kotitalousfolioon liittyvän toiminnan osuus koko liiketoiminnasta vaihteli alle kuudesosasta enimmillään neljäsosaan. Sen yrityksen, joka ei ostanut tarkasteltavana olevaa tuotetta Venäjältä, kotitalousfolioon liittyvän toiminnan osuus oli alle kolmannes koko liiketoiminnasta.

| (155) | Tutkimusajanjakson aikana kaikki yritykset ilmoittivat olleensa kannattavia. Yksi yritys ei kuitenkaan voinut selkeästi eritellä kotitalousfolioon liittyvän toiminnan myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia, minkä vuoksi kyseisen yrityksen kannattavuuden osalta ei voitu tehdä selkeitä johtopäätöksiä. |
| --- | --- |

(155)

Tutkimusajanjakson aikana kaikki yritykset ilmoittivat olleensa kannattavia. Yksi yritys ei kuitenkaan voinut selkeästi eritellä kotitalousfolioon liittyvän toiminnan myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia, minkä vuoksi kyseisen yrityksen kannattavuuden osalta ei voitu tehdä selkeitä johtopäätöksiä.

| (156) | Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että hankintalähteitä on useita ja uudelleenkelaajat ovat tarvittaessa valmiita muuttamaan hankintalähteitä (ks. 165–168 kappale). |
| --- | --- |

(156)

Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että hankintalähteitä on useita ja uudelleenkelaajat ovat tarvittaessa valmiita muuttamaan hankintalähteitä (ks. 165–168 kappale).

| (157) | Lisäksi uudelleenkelaajat voivat ehkä siirtää polkumyyntitullin asiakkailleen, varsinkin jos raaka-aineiden hinnat laskevat edelleen tarkastelujaksolla havaitun suuntauksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(157)

Lisäksi uudelleenkelaajat voivat ehkä siirtää polkumyyntitullin asiakkailleen, varsinkin jos raaka-aineiden hinnat laskevat edelleen tarkastelujaksolla havaitun suuntauksen mukaisesti.

| (158) | Tämän perusteella, vaikka ei olekaan poissuljettua, että Venäjään kohdistuvien toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi kielteisesti uudelleenkelaajien kannattavuuteen, muiden hankintalähteiden olemassaolo, mahdollisuus siirtää tulli asiakkaille ja joissakin tapauksissa hyvät kannattavuusmarginaalit viittaavat siihen, että toimenpiteiden mahdollinen vaikutus uudelleenkelaajiin jäisi vähäiseksi. |
| --- | --- |

(158)

Tämän perusteella, vaikka ei olekaan poissuljettua, että Venäjään kohdistuvien toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi kielteisesti uudelleenkelaajien kannattavuuteen, muiden hankintalähteiden olemassaolo, mahdollisuus siirtää tulli asiakkaille ja joissakin tapauksissa hyvät kannattavuusmarginaalit viittaavat siihen, että toimenpiteiden mahdollinen vaikutus uudelleenkelaajiin jäisi vähäiseksi.

| (159) | Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että polkumyyntitullin käyttöönotto vahingoittaisi suuria vähittäismyyjiä, mutta ei täsmentänyt väitettä tarkemmin. Tältä osin olisi huomattava, että yksikään suuri vähittäismyyjä ei ilmoittautunut tutkimuksen aikana. |
| --- | --- |

(159)

Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että polkumyyntitullin käyttöönotto vahingoittaisi suuria vähittäismyyjiä, mutta ei täsmentänyt väitettä tarkemmin. Tältä osin olisi huomattava, että yksikään suuri vähittäismyyjä ei ilmoittautunut tutkimuksen aikana.

| (160) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät myös, että toimenpiteiden käyttöönotto heikentäisi uudelleenkelaajien kannattavuutta. Kuten 153–160 kappaleessa todetaan, vaikutuksen uudelleenkelaajien kannattavuuteen uskotaan kuitenkin olevan rajoitettua varsinkin, kun otetaan huomioon olemassa olevat eri hankintalähteet ja mahdollisuus siirtää ainakin osa tullien käyttöönoton aiheuttamasta kustannusten noususta asiakkaille. |
| --- | --- |

(160)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät myös, että toimenpiteiden käyttöönotto heikentäisi uudelleenkelaajien kannattavuutta. Kuten 153–160 kappaleessa todetaan, vaikutuksen uudelleenkelaajien kannattavuuteen uskotaan kuitenkin olevan rajoitettua varsinkin, kun otetaan huomioon olemassa olevat eri hankintalähteet ja mahdollisuus siirtää ainakin osa tullien käyttöönoton aiheuttamasta kustannusten noususta asiakkaille.

| (161) | Lisäksi, kuten 118 kappaleessa mainitaan, polkumyyntitoimenpiteitä on sovellettu viiden viime vuoden aikana Kiinasta, Brasiliasta ja Armeniasta peräisin olevaan tuontiin. Näiden toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneen tutkimuksen (7) tutkimusajanjakson aikana uudelleenkelaajien kannattavuus oli – 2–+ 2 prosenttia. Uudelleenkelaajat pystyivät jatkamaan toimintaansa toimenpiteiden käytönoton jälkeen ja joissakin tapauksissa jopa lisäämään voittoaan, sillä tässä tutkimuksessa on käynyt ilmi, että kaikkien yhteistyössä toimineiden uudelleenkelaajien toiminta oli kannattavaa. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(161)

Lisäksi, kuten 118 kappaleessa mainitaan, polkumyyntitoimenpiteitä on sovellettu viiden viime vuoden aikana Kiinasta, Brasiliasta ja Armeniasta peräisin olevaan tuontiin. Näiden toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneen tutkimuksen (7) tutkimusajanjakson aikana uudelleenkelaajien kannattavuus oli – 2–+ 2 prosenttia. Uudelleenkelaajat pystyivät jatkamaan toimintaansa toimenpiteiden käytönoton jälkeen ja joissakin tapauksissa jopa lisäämään voittoaan, sillä tässä tutkimuksessa on käynyt ilmi, että kaikkien yhteistyössä toimineiden uudelleenkelaajien toiminta oli kannattavaa. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (162) | Lisäksi väitettiin, että kuluttajarullien tuonti aiheutti voimakasta kilpailua tuotantoketjun loppupään markkinoilla. Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että kotitalousfolion tuontia koskevien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto rankaisisi unionin uudelleenkelaajia, joiden olisi maksettava polkumyyntitulli raaka-aineista eivätkä ne siten pystyisi kilpailemaan jatkojalostustuotteiden tuonnin kanssa. Lisäksi väitettiin, että kotitalousfolion tuontia koskevien toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi kuluttajarullien vientiin Venäjältä. Tällöin uudelleenkelaaminen tapahtuisi Venäjällä eikä unionissa, jolloin uudelleenkelaajille aiheutuisi vakavaa vahinkoa myös siksi, että niiden olisi kilpailtava kuluttajarullien halpatuonnin kanssa. Riski, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti korvautuisi jatkojalostustuotteen tuonnilla ei kuitenkaan ole sellaisenaan peruste olla ottamatta käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä. Tältä osin olisi huomattava, että Kiinasta peräisin olevien kuluttajarullien tuonnissa otettiin käyttöön polkumyyntitoimenpiteet vuonna 2013 (8), mikä on vähentänyt jatkojalostusteollisuudelle polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista aiheutuvaa merkittävää vahinkoa. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että kotitalousfolion tuonti Venäjältä kattaa vain osan uudelleenkelaajien tarpeista ja että on olemassa monia muita hankintalähteitä, joihin ei sovelleta polkumyyntitoimenpiteitä. Sen vuoksi väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(162)

Lisäksi väitettiin, että kuluttajarullien tuonti aiheutti voimakasta kilpailua tuotantoketjun loppupään markkinoilla. Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että kotitalousfolion tuontia koskevien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto rankaisisi unionin uudelleenkelaajia, joiden olisi maksettava polkumyyntitulli raaka-aineista eivätkä ne siten pystyisi kilpailemaan jatkojalostustuotteiden tuonnin kanssa. Lisäksi väitettiin, että kotitalousfolion tuontia koskevien toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi kuluttajarullien vientiin Venäjältä. Tällöin uudelleenkelaaminen tapahtuisi Venäjällä eikä unionissa, jolloin uudelleenkelaajille aiheutuisi vakavaa vahinkoa myös siksi, että niiden olisi kilpailtava kuluttajarullien halpatuonnin kanssa. Riski, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti korvautuisi jatkojalostustuotteen tuonnilla ei kuitenkaan ole sellaisenaan peruste olla ottamatta käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä. Tältä osin olisi huomattava, että Kiinasta peräisin olevien kuluttajarullien tuonnissa otettiin käyttöön polkumyyntitoimenpiteet vuonna 2013 (8), mikä on vähentänyt jatkojalostusteollisuudelle polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista aiheutuvaa merkittävää vahinkoa. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että kotitalousfolion tuonti Venäjältä kattaa vain osan uudelleenkelaajien tarpeista ja että on olemassa monia muita hankintalähteitä, joihin ei sovelleta polkumyyntitoimenpiteitä. Sen vuoksi väitteet hylättiin.

| (163) | Edellä esitetyn perusteella tässä vaiheessa katsotaan, että vaikutus käyttäjiin ei olisi sellainen, että toimenpiteiden olisi katsottava olevan unionin yleisen edun vastaisia. |
| --- | --- |

(163)

Edellä esitetyn perusteella tässä vaiheessa katsotaan, että vaikutus käyttäjiin ei olisi sellainen, että toimenpiteiden olisi katsottava olevan unionin yleisen edun vastaisia.

5.   Hankintalähteet

| (164) | Monet asianomaiset osapuolet väittivät, että Venäjään kohdistuvan polkumyyntitullin käyttöönotto voi johtaa tarjonnan puutteeseen unionin markkinoilla, sillä unionin tuotannonalalla ei ole riittävää kapasiteettia unionin kysynnän kattamiseksi ja, kuten edellä mainitaan, uudelleenkelaajilla ei olisi käytettävissä riittävästi muita hankintalähteitä. |
| --- | --- |

(164)

Monet asianomaiset osapuolet väittivät, että Venäjään kohdistuvan polkumyyntitullin käyttöönotto voi johtaa tarjonnan puutteeseen unionin markkinoilla, sillä unionin tuotannonalalla ei ole riittävää kapasiteettia unionin kysynnän kattamiseksi ja, kuten edellä mainitaan, uudelleenkelaajilla ei olisi käytettävissä riittävästi muita hankintalähteitä.

| (165) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalalla oli ylikapasiteettia ja että se pystyy lisäämään kotitalousfolion tuotantoa ja myyntiä unionissa. Käytettävissä on myös vaihtoehtoisia hankintalähteitä, kuten Turkki, Armenia, Etelä-Afrikka ja Intia, vaikkakin vähäisemmässä määrin. Lisäksi Kiinaan ja Brasiliaan kohdistuvia polkumyyntitulleja ollaan parhaillaan tarkistamassa, ja tulokset julkaistaan viimeistään tammikuussa 2016. On myös syytä huomata, että polkumyyntitoimenpiteiden tavoitteena on luoda tasapuoliset toimintaedellytykset unionissa, ja Venäjältä voidaan yhä tuoda tuotteita unionin markkinoille oikeudenmukaisilla hinnoilla. |
| --- | --- |

(165)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalalla oli ylikapasiteettia ja että se pystyy lisäämään kotitalousfolion tuotantoa ja myyntiä unionissa. Käytettävissä on myös vaihtoehtoisia hankintalähteitä, kuten Turkki, Armenia, Etelä-Afrikka ja Intia, vaikkakin vähäisemmässä määrin. Lisäksi Kiinaan ja Brasiliaan kohdistuvia polkumyyntitulleja ollaan parhaillaan tarkistamassa, ja tulokset julkaistaan viimeistään tammikuussa 2016. On myös syytä huomata, että polkumyyntitoimenpiteiden tavoitteena on luoda tasapuoliset toimintaedellytykset unionissa, ja Venäjältä voidaan yhä tuoda tuotteita unionin markkinoille oikeudenmukaisilla hinnoilla.

| (166) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että on erittäin todennäköistä, että unionin tuotannonala ei lisää kotitalousfolion tuotantoaan ja myyntiään vaan että se pikemminkin lisää toimintaansa jatkojalostusfolioiden markkinoilla. Tämä väite perustui oletukseen, että unionin tuotannonala lisäsi jatkojalostusfolioiden tuotantoaan maailmanlaajuisen talouskriisin vuoksi ja aloittaisi kotitalousfolion tuotannon uudelleen, kun unionin yleinen taloudellinen tilanne elpyy. Kyseinen osapuoli totesi myös, että käynnissä on rinnakkainen tutkimus (9), joka koskee Kiinasta peräisin olevan jatkojalostusfolion tuontia unioniin, ja väitti, että jos tämän tutkimuksen tuloksena otetaan käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä, unionin tuotannonala todennäköisesti parantaa taloudellista tilannettaan jatkojalostusfolion osalta ja siksi lisää jatkojalostusfolion tuotantoa kotitalousfolion kustannuksella. Kuten 132 kappaleessa todetaan, tutkimuksessa ei tullut esiin mitään näyttöä väitteen tueksi. Osapuoli ei myöskään toimittanut mitään näyttöä kotitalousfolion tuotannon kehityksen ja talouskriisin välisestä yhteydestä tai siitä, että unionin tuotannonala siirtyisi tuottamaan jatkojalostusfoliota, jos Kiinaan kohdistuvat toimenpiteet otetaan käyttöön. Tästä syystä väitteet hylättiin tässä vaiheessa. |
| --- | --- |

(166)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että on erittäin todennäköistä, että unionin tuotannonala ei lisää kotitalousfolion tuotantoaan ja myyntiään vaan että se pikemminkin lisää toimintaansa jatkojalostusfolioiden markkinoilla. Tämä väite perustui oletukseen, että unionin tuotannonala lisäsi jatkojalostusfolioiden tuotantoaan maailmanlaajuisen talouskriisin vuoksi ja aloittaisi kotitalousfolion tuotannon uudelleen, kun unionin yleinen taloudellinen tilanne elpyy. Kyseinen osapuoli totesi myös, että käynnissä on rinnakkainen tutkimus (9), joka koskee Kiinasta peräisin olevan jatkojalostusfolion tuontia unioniin, ja väitti, että jos tämän tutkimuksen tuloksena otetaan käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä, unionin tuotannonala todennäköisesti parantaa taloudellista tilannettaan jatkojalostusfolion osalta ja siksi lisää jatkojalostusfolion tuotantoa kotitalousfolion kustannuksella. Kuten 132 kappaleessa todetaan, tutkimuksessa ei tullut esiin mitään näyttöä väitteen tueksi. Osapuoli ei myöskään toimittanut mitään näyttöä kotitalousfolion tuotannon kehityksen ja talouskriisin välisestä yhteydestä tai siitä, että unionin tuotannonala siirtyisi tuottamaan jatkojalostusfoliota, jos Kiinaan kohdistuvat toimenpiteet otetaan käyttöön. Tästä syystä väitteet hylättiin tässä vaiheessa.

| (167) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että kotitalousfolion tuonti Venezuelasta, Turkista ja Armeniasta ei voi korvata kotitalousfolion tuontia Venäjältä, koska monet keskeiset parametrit, kuten tuotanto, tekniset eritelmät ja tarjonnan saatavuus, ovat erilaiset. Kyseinen osapuoli ei toimittanut mitään näyttöä väitteen tueksi. Tutkimuksessa ei myöskään tullut esiin mitään tietoja, jotka olisivat vahvistaneet väitteen. Päinvastoin tutkimuksessa kävi ilmi, että Turkki on unionin uudelleenkelaajien kannalta tärkeä toimittaja, ja siksi sieltä ja Venäjältä tapahtuvaa tuontia voidaan verrata saatavuuden ja teknisten eritelmien osalta. Myös Armenia on mahdollinen unionin markkinoiden toimittaja, johon ei sovelleta polkumyyntitulleja. Tästä syystä väitteet hylättiin tässä vaiheessa. |
| --- | --- |

(167)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että kotitalousfolion tuonti Venezuelasta, Turkista ja Armeniasta ei voi korvata kotitalousfolion tuontia Venäjältä, koska monet keskeiset parametrit, kuten tuotanto, tekniset eritelmät ja tarjonnan saatavuus, ovat erilaiset. Kyseinen osapuoli ei toimittanut mitään näyttöä väitteen tueksi. Tutkimuksessa ei myöskään tullut esiin mitään tietoja, jotka olisivat vahvistaneet väitteen. Päinvastoin tutkimuksessa kävi ilmi, että Turkki on unionin uudelleenkelaajien kannalta tärkeä toimittaja, ja siksi sieltä ja Venäjältä tapahtuvaa tuontia voidaan verrata saatavuuden ja teknisten eritelmien osalta. Myös Armenia on mahdollinen unionin markkinoiden toimittaja, johon ei sovelleta polkumyyntitulleja. Tästä syystä väitteet hylättiin tässä vaiheessa.

| (168) | Edellä esitetyn perusteella väite, jonka mukaan vaihtoehtoisia hankintalähteitä ei ole olemassa, olisi hylättävä. |
| --- | --- |

(168)

Edellä esitetyn perusteella väite, jonka mukaan vaihtoehtoisia hankintalähteitä ei ole olemassa, olisi hylättävä.

6.   Muut väitteet

| (169) | Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin etua koskevassa analyysissa olisi pitänyt ottaa huomioon myös se, että unionin tuotannonala on suojattu Venäjältä tulevaan tuontiin sovellettavalla 7,5 prosentin tuontitullilla ja saman tuotteen Kiinasta ja Brasiliasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavalla polkumyyntitullilla. |
| --- | --- |

(169)

Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin etua koskevassa analyysissa olisi pitänyt ottaa huomioon myös se, että unionin tuotannonala on suojattu Venäjältä tulevaan tuontiin sovellettavalla 7,5 prosentin tuontitullilla ja saman tuotteen Kiinasta ja Brasiliasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavalla polkumyyntitullilla.

| (170) | On totta, että tällä hetkellä voimassa olevan Euroopan unionin yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP) mukaan, joka tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014, Venäjä ei ole enää edunsaajamaa. Tästä syystä 1 päivästä tammikuuta 2014 siihen saakka kunnes nykyinen tilanne jatkuu Venäjältä peräisin olevan kotitalousfolion tuontiin sovelletaan 7,5 prosentin tuontitullia (eikä 31 päivään joulukuuta 2013 saakka voimassa ollutta 4 prosentin etuustullia). |
| --- | --- |

(170)

On totta, että tällä hetkellä voimassa olevan Euroopan unionin yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP) mukaan, joka tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014, Venäjä ei ole enää edunsaajamaa. Tästä syystä 1 päivästä tammikuuta 2014 siihen saakka kunnes nykyinen tilanne jatkuu Venäjältä peräisin olevan kotitalousfolion tuontiin sovelletaan 7,5 prosentin tuontitullia (eikä 31 päivään joulukuuta 2013 saakka voimassa ollutta 4 prosentin etuustullia).

| (171) | Kiinaan ja Brasiliaan kohdistuvat polkumyyntitoimenpiteet, joita parhaillaan tarkastellaan uudelleen, otettiin käyttöön erillisen menettelyn perusteella, jossa mainitun tuonnin todettiin tapahtuvan huomattavalla polkumyynnillä, mikä oikeutti toimenpiteiden käyttöönoton. Joistakin kolmansista maista tulevaan tuontiin sovellettavien polkumyyntitullien ei voida katsoa sinänsä olevan syy olla ottamatta käyttöön polkumyyntitulleja jostakin muusta kolmannesta maasta tulevassa tuonnissa. Jos polkumyyntitutkimuksessa todetaan, että asianomaisesta maasta peräisin oleva tuonti tapahtuu vahinkoa aiheuttavalla polkumyynnillä, polkumyyntitoimenpiteet ovat perusteltuja, jos ei ole olemassa unionin edun kannalta pakottavia syitä olla ottamatta toimenpiteitä käyttöön. Tässä tapauksessa nämä edellytykset täyttyvät tässä vaiheessa, ja väite näin ollen hylättiin. |
| --- | --- |

(171)

Kiinaan ja Brasiliaan kohdistuvat polkumyyntitoimenpiteet, joita parhaillaan tarkastellaan uudelleen, otettiin käyttöön erillisen menettelyn perusteella, jossa mainitun tuonnin todettiin tapahtuvan huomattavalla polkumyynnillä, mikä oikeutti toimenpiteiden käyttöönoton. Joistakin kolmansista maista tulevaan tuontiin sovellettavien polkumyyntitullien ei voida katsoa sinänsä olevan syy olla ottamatta käyttöön polkumyyntitulleja jostakin muusta kolmannesta maasta tulevassa tuonnissa. Jos polkumyyntitutkimuksessa todetaan, että asianomaisesta maasta peräisin oleva tuonti tapahtuu vahinkoa aiheuttavalla polkumyynnillä, polkumyyntitoimenpiteet ovat perusteltuja, jos ei ole olemassa unionin edun kannalta pakottavia syitä olla ottamatta toimenpiteitä käyttöön. Tässä tapauksessa nämä edellytykset täyttyvät tässä vaiheessa, ja väite näin ollen hylättiin.

| (172) | Vientiä harjoittava tuottaja väitti lopuksi, että koska kotitalousfoliota ja jatkojalostusfoliota tuotetaan samoissa tiloissa, mikä takia tuotteet ovat toimituksen kannalta suuressa määrin korvattavissa keskenään, kotitalousfolion tuontia koskevan lisätullin käyttöönotto vääristäisi markkinoiden toimintaa unionin lopullisten asiakkaiden kustannuksella. Vientiä harjoittava tuottaja ei kuitenkaan perustellut väitettä. Kuten 81 ja 131 kappaleessa jo selitetään, suurin otokseen kuuluva tuottaja ei tuottanut lainkaan jatkojalostusfoliota ja niillä tuottajilla, jotka tuottivat jatkojalostusfoliota, jatkojalostusfolion ja kotitalousfolion tuotanto- ja myyntimäärien keskinäinen suhde pysyi suhteellisen vakaana. Väite olisi näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(172)

Vientiä harjoittava tuottaja väitti lopuksi, että koska kotitalousfoliota ja jatkojalostusfoliota tuotetaan samoissa tiloissa, mikä takia tuotteet ovat toimituksen kannalta suuressa määrin korvattavissa keskenään, kotitalousfolion tuontia koskevan lisätullin käyttöönotto vääristäisi markkinoiden toimintaa unionin lopullisten asiakkaiden kustannuksella. Vientiä harjoittava tuottaja ei kuitenkaan perustellut väitettä. Kuten 81 ja 131 kappaleessa jo selitetään, suurin otokseen kuuluva tuottaja ei tuottanut lainkaan jatkojalostusfoliota ja niillä tuottajilla, jotka tuottivat jatkojalostusfoliota, jatkojalostusfolion ja kotitalousfolion tuotanto- ja myyntimäärien keskinäinen suhde pysyi suhteellisen vakaana. Väite olisi näin ollen hylättävä.

7.   Unionin etua koskevat päätelmät

| (173) | Edellä esitetyn perusteella komissio tuli siihen johtopäätökseen, ettei tässä vaiheessa tutkimusta ole pakottavia syitä todeta, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä Venäjältä peräisin olevan kotitalousfolion tuonnissa. |
| --- | --- |

(173)

Edellä esitetyn perusteella komissio tuli siihen johtopäätökseen, ettei tässä vaiheessa tutkimusta ole pakottavia syitä todeta, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä Venäjältä peräisin olevan kotitalousfolion tuonnissa.

G.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET

| (174) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa. |
| --- | --- |

(174)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.

1.   Vahingon korjaava taso (vahinkomarginaali)

| (175) | Toimenpiteiden tason määrittämiseksi komissio määritti ensin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän. |
| --- | --- |

(175)

Toimenpiteiden tason määrittämiseksi komissio määritti ensin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän.

| (176) | Aiheutuva vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla sellaisen voiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Tuotannonalan erityispiirteet huomioon ottaen tutkimuksessa vahvistettua 5 prosentin voittoa pidetään asianmukaisena. Lisäksi 5 prosentin voittoa käytettiin myös menettelyssä, joka johti 20 kappaleessa mainittuun rinnakkaiseen, Kiinaa ja Brasiliaa koskevaan tutkimukseen saman tuotteen osalta. Lisäksi komissio viittaa komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 833/2012 johdanto-osan 158 kappaleeseen, jossa oli kyse hyvin samanlaisesta tuotteesta ja jossa käytettiin myös 5 prosentin voittomarginaalia. |
| --- | --- |

(176)

Aiheutuva vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla sellaisen voiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Tuotannonalan erityispiirteet huomioon ottaen tutkimuksessa vahvistettua 5 prosentin voittoa pidetään asianmukaisena. Lisäksi 5 prosentin voittoa käytettiin myös menettelyssä, joka johti 20 kappaleessa mainittuun rinnakkaiseen, Kiinaa ja Brasiliaa koskevaan tutkimukseen saman tuotteen osalta. Lisäksi komissio viittaa komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 833/2012 johdanto-osan 158 kappaleeseen, jossa oli kyse hyvin samanlaisesta tuotteesta ja jossa käytettiin myös 5 prosentin voittomarginaalia.

| (177) | Tämän perusteella komissio laski unionin tuotannonalalle samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan vähentämällä unionin myyntihinnoista voiton tai lisäämällä niihin tutkimusajanjaksolla aiheutuneet tosiasialliset tappiot sekä lisäämällä niihin tämän jälkeen edellä mainitun 5 prosentin voittomarginaalin. Sen jälkeen komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä yhteistyössä toimineen venäläisen vientiä harjoittavan tuottajan painotettua keskimääräistä tuontihintaa otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. |
| --- | --- |

(177)

Tämän perusteella komissio laski unionin tuotannonalalle samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan vähentämällä unionin myyntihinnoista voiton tai lisäämällä niihin tutkimusajanjaksolla aiheutuneet tosiasialliset tappiot sekä lisäämällä niihin tämän jälkeen edellä mainitun 5 prosentin voittomarginaalin. Sen jälkeen komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä yhteistyössä toimineen venäläisen vientiä harjoittavan tuottajan painotettua keskimääräistä tuontihintaa otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.

2.   Väliaikaiset toimenpiteet

| (178) | Venäjältä peräisin olevan kotitalousfolion tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahinkomarginaaleja ja polkumyyntimarginaaleja. Tullien määrä olisi asetettava polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisiksi. |
| --- | --- |

(178)

Venäjältä peräisin olevan kotitalousfolion tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahinkomarginaaleja ja polkumyyntimarginaaleja. Tullien määrä olisi asetettava polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisiksi.

| (179) | Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:









  Maa | Yritys | Polkumyyntimarginaali | Vahinkomarginaali | Väliaikainen polkumyyntitulli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venäjä | Ural Foil OJSC, Sverdlovskin alue;
  OJSC Rusal
  Sayanal, Hakassian alue, Rusal Group | 34,0 % | 12,2 % | 12,2 % |
| Venäjä | Kaikki muut yritykset | | | 12,2 % |

(179)

Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Maa

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Vahinkomarginaali

Väliaikainen polkumyyntitulli

Venäjä

Ural Foil OJSC, Sverdlovskin alue;

OJSC Rusal

Sayanal, Hakassian alue, Rusal Group

34,0 %

12,2 %

12,2 %

Venäjä

Kaikki muut yritykset

12,2 %

| (180) | Tässä asetuksessa yritykselle vahvistettu yksilöllinen polkumyyntitulli määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen se kuvastaa kyseisen yrityksen tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseistä tullia voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimetyn oikeushenkilön tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuun yritykseen etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(180)

Tässä asetuksessa yritykselle vahvistettu yksilöllinen polkumyyntitulli määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen se kuvastaa kyseisen yrityksen tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseistä tullia voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimetyn oikeushenkilön tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuun yritykseen etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.

| (181) | Yritys voi pyytää tämän yksilöllisen polkumyyntitullin soveltamista yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen jälkeen. Pyyntö on osoitettava komissiolle (10). Pyynnössä on oltava kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot, muun muassa muutokset tuotantoon liittyvässä yrityksen toiminnassa sekä kotimarkkina- ja vientimyynti, johon liittyy esimerkiksi nimenmuutos tai tuotanto- ja myyntiyksikön muutos. Komissio saattaa ajan tasalle luettelon yrityksistä, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, mikäli se on perusteltua. |
| --- | --- |

(181)

Yritys voi pyytää tämän yksilöllisen polkumyyntitullin soveltamista yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen jälkeen. Pyyntö on osoitettava komissiolle (10). Pyynnössä on oltava kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot, muun muassa muutokset tuotantoon liittyvässä yrityksen toiminnassa sekä kotimarkkina- ja vientimyynti, johon liittyy esimerkiksi nimenmuutos tai tuotanto- ja myyntiyksikön muutos. Komissio saattaa ajan tasalle luettelon yrityksistä, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, mikäli se on perusteltua.

| (182) | Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia sovelletaan sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(182)

Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia sovelletaan sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana.

H.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

| (183) | Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen olisi pitänyt saada tutustua 3 kappaleessa mainitun, käynnissä olevan rinnakkaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, joka koski Brasiliasta ja Kiinasta peräisin olevan kotitalousfolion tuonnissa voimassa olevia toimenpiteitä, ei-luottamuksellisiin asiakirjoihin sillä perusteella, että analysoitaessa syy-yhteyttä tässä tutkimuksessa Venäjältä peräisin olevan kotitalousfolion tuonti olisi laskettava yhteen Brasiliasta ja Kiinasta peräisin olevan tuonnin kanssa, jotta voidaan tutkia mainitun tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tällä rikottiin vakavasti sen puolustautumisoikeutta ja että samalla rikottiin olennaisia menettelyvaatimuksia, mitä ei voida korjata takautuvasti, koska se vaikutti puolustautumisoikeuteen huomautuksia varten tarkoitettuna määräaikana eli 37 päivänä sen jälkeen, kun ilmoitus oli julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Näin ollen nykyinen tutkimus olisi päätettävä. Vientiä harjoittava tuottaja pyysi vaihtoehtoisesti, että sille myönnetään täysimääräinen oikeus tutustua rinnakkaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelumenettelyn ei-luottamuksellisiin asiakirjoihin. |
| --- | --- |

(183)

Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen olisi pitänyt saada tutustua 3 kappaleessa mainitun, käynnissä olevan rinnakkaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, joka koski Brasiliasta ja Kiinasta peräisin olevan kotitalousfolion tuonnissa voimassa olevia toimenpiteitä, ei-luottamuksellisiin asiakirjoihin sillä perusteella, että analysoitaessa syy-yhteyttä tässä tutkimuksessa Venäjältä peräisin olevan kotitalousfolion tuonti olisi laskettava yhteen Brasiliasta ja Kiinasta peräisin olevan tuonnin kanssa, jotta voidaan tutkia mainitun tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tällä rikottiin vakavasti sen puolustautumisoikeutta ja että samalla rikottiin olennaisia menettelyvaatimuksia, mitä ei voida korjata takautuvasti, koska se vaikutti puolustautumisoikeuteen huomautuksia varten tarkoitettuna määräaikana eli 37 päivänä sen jälkeen, kun ilmoitus oli julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Näin ollen nykyinen tutkimus olisi päätettävä. Vientiä harjoittava tuottaja pyysi vaihtoehtoisesti, että sille myönnetään täysimääräinen oikeus tutustua rinnakkaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelumenettelyn ei-luottamuksellisiin asiakirjoihin.

| (184) | Väite perustui väärään olettamukseen, jonka mukaan Kiinasta ja Brasiliasta peräisin oleva tuonti olisi laskettava yhteen Venäjältä tulevan tuonnin kanssa. Kuten jäljempänä esitetään, Kiinasta ja Brasiliasta peräisin oleva tuonti otettiin kuitenkin huomioon vain syy-yhteyttä koskevassa tarkastelussa ”muina tekijöinä”. Otokseen valitut unionin tuottajat toimittivat vain yhden kyselylomakevastauksen, joka kattaa molemmat menettelyt; tämä koski kuitenkin ainoastaan unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen analyysiä, sillä unionin tuottajat olivat molemmissa menettelyissä samat, ja kerätyt tiedot koskivat samaa tutkimusajanjaksoa ja samaa tarkastelujaksoa. Komissio oli jo ilmoittanut virallisella kirjeellä vientiä harjoittavalle tuottajalle aikomuksestaan hylätä edellä mainitut väitteet ja kehottanut vientiä harjoittavaa tuottajaa ottamaan tarvittaessa yhteyttä kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavaan neuvonantajaan. |
| --- | --- |

(184)

Väite perustui väärään olettamukseen, jonka mukaan Kiinasta ja Brasiliasta peräisin oleva tuonti olisi laskettava yhteen Venäjältä tulevan tuonnin kanssa. Kuten jäljempänä esitetään, Kiinasta ja Brasiliasta peräisin oleva tuonti otettiin kuitenkin huomioon vain syy-yhteyttä koskevassa tarkastelussa ”muina tekijöinä”. Otokseen valitut unionin tuottajat toimittivat vain yhden kyselylomakevastauksen, joka kattaa molemmat menettelyt; tämä koski kuitenkin ainoastaan unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen analyysiä, sillä unionin tuottajat olivat molemmissa menettelyissä samat, ja kerätyt tiedot koskivat samaa tutkimusajanjaksoa ja samaa tarkastelujaksoa. Komissio oli jo ilmoittanut virallisella kirjeellä vientiä harjoittavalle tuottajalle aikomuksestaan hylätä edellä mainitut väitteet ja kehottanut vientiä harjoittavaa tuottajaa ottamaan tarvittaessa yhteyttä kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavaan neuvonantajaan.

| (185) | Pääsyn sallimisesta ei-luottamukselliseen asiakirja-aineistoon rinnakkaisessa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelumenettelyssä todetaan, että vientiä harjoittava tuottaja ei ole asianomainen osapuoli kyseisessä menettelyssä, minkä vuoksi pääsyä asiaa koskevaan ei-luottamukselliseen asiakirja-aineistoon ei voida myöntää. Näin ollen väitteet puolustautumisoikeuksien loukkaamisesta ja olennaisten menettelymääräysten rikkomisesta hylättiin. |
| --- | --- |

(185)

Pääsyn sallimisesta ei-luottamukselliseen asiakirja-aineistoon rinnakkaisessa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelumenettelyssä todetaan, että vientiä harjoittava tuottaja ei ole asianomainen osapuoli kyseisessä menettelyssä, minkä vuoksi pääsyä asiaa koskevaan ei-luottamukselliseen asiakirja-aineistoon ei voida myöntää. Näin ollen väitteet puolustautumisoikeuksien loukkaamisesta ja olennaisten menettelymääräysten rikkomisesta hylättiin.

| (186) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään tulemista komission ja/tai kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kuulemaksi vahvistetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(186)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään tulemista komission ja/tai kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kuulemaksi vahvistetussa määräajassa.

| (187) | Tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia, ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisten lopullisten toimenpiteiden määrittämistä varten, |
| --- | --- |

(187)

Tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia, ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisten lopullisten toimenpiteiden määrittämistä varten,

ON HYVKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Venäjältä peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodiin ex 7607 11 19 (Taric-koodi 7607111910) kuuluvan vähintään 0,008 millimetriä mutta enintään 0,018 millimetriä paksun, vahvistamattoman, valssatun mutta ei enempää valmistetun, enintään 650 millimetrin levyisillä ja yli 10 kilogrammaa painavilla keloilla olevan alumiinifolion tuonnissa.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:

| Maa | Yritys | Väliaikainen polkumyyntitulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Venäjä | Ural Foil OJSC, Sverdlovskin alue;
  OJSC Rusal
  Sayanal, Hakassian alue, Rusal Group | 12,2 % | C050 |
| Venäjä | Kaikki muut yritykset | 12,2 % | C999 |

Maa

Yritys

Väliaikainen polkumyyntitulli

Taric-lisäkoodi

Venäjä

Ural Foil OJSC, Sverdlovskin alue;

OJSC Rusal

Sayanal, Hakassian alue, Rusal Group

12,2 %

C050

Venäjä

Kaikki muut yritykset

12,2 %

C999

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuustalletuksen antamista.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Asianomaiset osapuolet voivat 25 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta

| a) | pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin; |
| --- | --- |

a)

pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin;

| b) | toimittaa kirjalliset huomatuksensa komissiolle; sekä |
| --- | --- |

b)

toimittaa kirjalliset huomatuksensa komissiolle; sekä

| c) | pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

c)

pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

2.   Asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut osapuolet voivat 25 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta esittää väliaikaisten toimenpiteiden soveltamista koskevia huomautuksia.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Edellä olevaa 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä heinäkuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Ilmoitus Venäjältä peräisin olevien tiettyjen alumiinifolioiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta (EUVL C 354, 8.10.2014, s. 14).

2

(3)  Ilmoitus tiettyjen Brasiliasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien alumiinifolioiden tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 350, 4.10.2014, s. 11).

3

(4)  EUVL L 94, 8.4.2009, s. 17, johdanto-osan 72 ja 80 kappale.

4

(5)  EU:n ja Etelä-Korean välinen vapaakauppasopimus (EUVL L 127, 14.5.2011).

5

(6)  Ilmoitus tietynlaisen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan alumiinifolion tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta (EUVL C 444, 12.12.2014, s. 13).

6

(7)  Komission asetus (EY) N:o 287/2009, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tietynlaisen Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan alumiinifolion tuonnissa, johdanto-osan 159 kappale (EUVL L 94, 8.4.2009, s. 17).

7

(8)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 217/2013, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2013, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien alumiinifoliorullien tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 69, 13.3.2013, s. 11).

8

(9)  Ilmoitus tietynlaisen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan alumiinifolion tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta (EUVL C 444, 12.12.2014, s. 13).

9

(10)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

10

---

| 4.7.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/41 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/41

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1082,

annettu 3 päivänä heinäkuuta 2015,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä heinäkuuta 2015.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 20,6 |
| MA | 148,6 |
| MK | 39,1 |
| ZZ | 69,4 |
| 0707 00 05 | TR | 106,1 |
| ZZ | 106,1 |
| 0709 93 10 | TR | 116,8 |
| ZZ | 116,8 |
| 0805 50 10 | AR | 117,2 |
| BO | 144,3 |
| UY | 138,8 |
| ZA | 133,3 |
| ZZ | 133,4 |
| 0808 10 80 | AR | 139,5 |
| BR | 104,6 |
| CL | 128,4 |
| NZ | 151,8 |
| US | 164,6 |
| ZA | 125,7 |
| ZZ | 135,8 |
| 0808 30 90 | AR | 165,7 |
| CL | 138,9 |
| NZ | 250,7 |
| ZA | 125,4 |
| ZZ | 170,2 |
| 0809 10 00 | IL | 315,1 |
| TR | 245,1 |
| ZZ | 280,1 |
| 0809 29 00 | TR | 266,8 |
| ZZ | 266,8 |
| 0809 40 05 | IL | 241,9 |
| ZZ | 241,9 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

20,6

MA

148,6

MK

39,1

ZZ

69,4

0707 00 05

TR

106,1

ZZ

106,1

0709 93 10

TR

116,8

ZZ

116,8

0805 50 10

AR

117,2

BO

144,3

UY

138,8

ZA

133,3

ZZ

133,4

0808 10 80

AR

139,5

BR

104,6

CL

128,4

NZ

151,8

US

164,6

ZA

125,7

ZZ

135,8

0808 30 90

AR

165,7

CL

138,9

NZ

250,7

ZA

125,4

ZZ

170,2

0809 10 00

IL

315,1

TR

245,1

ZZ

280,1

0809 29 00

TR

266,8

ZZ

266,8

0809 40 05

IL

241,9

ZZ

241,9

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 4.7.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/43 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/43

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1083,

annettu 3 päivänä heinäkuuta 2015,

asetuksella (EY) N:o 1918/2006 avatussa Tunisiasta peräisin olevan oliiviöljyn tariffikiintiössä 29 päivän kesäkuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2015 välisenä aikana jätetyissä tuontitodistushakemuksissa haettuihin määriin sovellettavan jakokertoimen vahvistamisesta ja tuontitodistushakemusten vastaanottamisen keskeyttämisestä heinäkuun 2015 osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 188 artiklan 1 ja 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 1918/2006 (2) avataan vuotuinen tariffikiintiö CN-koodeihin 1509 10 10 ja 1509 10 90 kuuluvan, kokonaan Tunisiassa tuotetun ja sieltä suoraan unioniin kuljetetun neitsytoliiviöljyn tuontia varten. Asetuksen (EY) N:o 1918/2006 2 artiklan 2 kohdassa säädetään tuontitodistusten myöntämisessä sovellettavista kuukausittaisista määrällisistä rajoituksista. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 1918/2006 (2) avataan vuotuinen tariffikiintiö CN-koodeihin 1509 10 10 ja 1509 10 90 kuuluvan, kokonaan Tunisiassa tuotetun ja sieltä suoraan unioniin kuljetetun neitsytoliiviöljyn tuontia varten. Asetuksen (EY) N:o 1918/2006 2 artiklan 2 kohdassa säädetään tuontitodistusten myöntämisessä sovellettavista kuukausittaisista määrällisistä rajoituksista.

| (2) | Määrät, joista on heinäkuun 2015 osalta 29 päivän kesäkuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2015 välisenä aikana jätetty tuontitodistushakemuksia, ylittävät käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontitodistuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin, joka lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (3) 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti. On syytä keskeyttää uusien hakemusten vastaanottaminen kesäkuun 2015 osalta. |
| --- | --- |

(2)

Määrät, joista on heinäkuun 2015 osalta 29 päivän kesäkuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2015 välisenä aikana jätetty tuontitodistushakemuksia, ylittävät käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontitodistuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin, joka lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (3) 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti. On syytä keskeyttää uusien hakemusten vastaanottaminen kesäkuun 2015 osalta.

| (3) | Toimenpiteen tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(3)

Toimenpiteen tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Asetuksen (EY) N:o 1918/2006 nojalla 29 päivän kesäkuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2015 välisenä aikana jätetyissä tuontitodistushakemuksissa haettuihin määriin sovelletaan tämän asetuksen liitteessä vahvistettua jakokerrointa.

2.   Keskeytetään 1 päivästä heinäkuuta 2015 alkaen uusien tuontitodistushakemusten vastaanottaminen heinäkuun 2015 osalta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä heinäkuuta 2015.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1918/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, Tunisiasta peräisin olevan oliiviöljyn tariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista (EUVL L 365, 21.12.2006, s. 84).

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 1301/2006, annettu 31 päivänä elokuuta 2006, tuontitodistusjärjestelmän alaisten maataloustuotteiden tuontitariffikiintiöiden hallinnointia koskevista yhteisistä säännöistä (EUVL L 238, 1.9.2006, s. 13).

3

---

LIITE

| Järjestysnumero | Jakokerroin – 29 päivän kesäkuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2015 välisenä aikana heinäkuun 2015 osalta jätetyt hakemukset
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4032 | 5,119034 |

Järjestysnumero

Jakokerroin – 29 päivän kesäkuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2015 välisenä aikana heinäkuun 2015 osalta jätetyt hakemukset

(%)

09.4032

5,119034

---

PÄÄTÖKSET

| 4.7.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/45 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/45

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2015/1084,

annettu 18 päivänä helmikuuta 2015,

elävien eläinten ja eläintuotteiden kauppaan sovellettavista eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä tehdyn Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin välisen sopimuksen liitteiden II, V, VII ja VIII tiettyjen muutosten hyväksymisestä Euroopan unionin puolesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 797)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin sopimuksen tekemisestä elävien eläinten ja eläintuotteiden kauppaan sovellettavista eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä 17 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn neuvoston päätöksen 97/132/EY (1) ja erityisesti sen 3 artiklan kolmannen kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Elävien eläinten ja eläintuotteiden kauppaan sovellettavista eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä tehdyssä Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin välisessä sopimuksessa, jäljempänä ’sopimus’, määrätään mahdollisuudesta tunnustaa eläinten terveyttä koskevien toimenpiteiden vastaavuus sen jälkeen, kun vievä osapuoli on osoittanut puolueettomasti, että sen toimenpiteet vastaavat tuovan osapuolen tarkoituksenmukaista eläinten terveyden suojelun tasoa, jäljempänä ’osapuolet’. |
| --- | --- |

(1)

Elävien eläinten ja eläintuotteiden kauppaan sovellettavista eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä tehdyssä Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin välisessä sopimuksessa, jäljempänä ’sopimus’, määrätään mahdollisuudesta tunnustaa eläinten terveyttä koskevien toimenpiteiden vastaavuus sen jälkeen, kun vievä osapuoli on osoittanut puolueettomasti, että sen toimenpiteet vastaavat tuovan osapuolen tarkoituksenmukaista eläinten terveyden suojelun tasoa, jäljempänä ’osapuolet’.

| (2) | Sopimus hyväksyttiin asianmukaisesti päätöksellä 97/132/EY, jossa säädetään myös, että sopimuksen liitteisiin tehtävistä yhteisen komitean suositusten mukaisista muutoksista päätetään direktiivissä 72/462/ETY (2) säädettyä menettelyä noudattaen. Neuvoston direktiivi 72/462/ETY kumottiin neuvoston direktiivillä 2004/68/EY (3). Direktiivin 2004/68/EY johdanto-osan 10 kappaleessa todetaan, että direktiivin 72/462/ETY nojalla lihaan ja lihatuotteisiin sovellettavat kansanterveyttä sekä virallisia tarkastuksia koskevat säännöt on korvattu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 854/2004 (4) säännöksillä. Kyseisessä johdanto-osan kappaleessa todetaan myös, että direktiivin 72/462/ETY muut säännöt on korvattu neuvoston direktiivillä 2002/99/EY (5) ja direktiivillä 2004/68/EY. |
| --- | --- |

(2)

Sopimus hyväksyttiin asianmukaisesti päätöksellä 97/132/EY, jossa säädetään myös, että sopimuksen liitteisiin tehtävistä yhteisen komitean suositusten mukaisista muutoksista päätetään direktiivissä 72/462/ETY (2) säädettyä menettelyä noudattaen. Neuvoston direktiivi 72/462/ETY kumottiin neuvoston direktiivillä 2004/68/EY (3). Direktiivin 2004/68/EY johdanto-osan 10 kappaleessa todetaan, että direktiivin 72/462/ETY nojalla lihaan ja lihatuotteisiin sovellettavat kansanterveyttä sekä virallisia tarkastuksia koskevat säännöt on korvattu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 854/2004 (4) säännöksillä. Kyseisessä johdanto-osan kappaleessa todetaan myös, että direktiivin 72/462/ETY muut säännöt on korvattu neuvoston direktiivillä 2002/99/EY (5) ja direktiivillä 2004/68/EY.

| (3) | Uusi-Seelanti uudisti toimivaltaisten viranomaistensa rakenteen vuonna 2010, ja uusi toimivaltainen viranomainen on nyt Ministry for Primary Industries. Unioni ehdotti jäsenvaltioiden ja komission tehtävien määritelmään hienoista muutosta. Osapuolet suosittelivat sopimuksen liitteen II päivittämistä näiden muutosten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Uusi-Seelanti uudisti toimivaltaisten viranomaistensa rakenteen vuonna 2010, ja uusi toimivaltainen viranomainen on nyt Ministry for Primary Industries. Unioni ehdotti jäsenvaltioiden ja komission tehtävien määritelmään hienoista muutosta. Osapuolet suosittelivat sopimuksen liitteen II päivittämistä näiden muutosten huomioon ottamiseksi.

| (4) | Osapuolet suosittelivat tekemään muutoksia eri vastaavuusasemien määritelmiin, erityisesti ”Kyllä (1)” -asemaan sopimuksen liitteessä V olevissa selityksissä, joista todistuksessa on yhteys sopimuksen liitteessä VII olevassa 1 jakson a kohdassa olevaan mallivakuutukseen. Lisäksi osapuolet haluavat antaa unionille oikeusperustan, jotta se voi käyttää komission päätöksessä 2003/24/EY (6) säädettyä unionin yhdennettyä sähköistä järjestelmää, jäljempänä ’Traces-järjestelmä’ tuontitodistusten vahvistamiseksi Uudesta-Seelannista peräisin oleville ”Kyllä (1)” -tuotteille. Tämän ansiosta todistusten päivitykset voidaan tehdä nopeammin ja sähköisten todistuksia voidaan käyttää laajemminkin. Lisäksi osapuolet suosittelivat ottamaan mukaan Traces-järjestelmään ja Uuden-Seelannin sähköiseen järjestelmään (E-cert) liittyvät määritelmät ja päivittämään sopimuksen liitteessä V olevissa selityksissä lueteltujen tiettyjen eläintautien nimet. |
| --- | --- |

(4)

Osapuolet suosittelivat tekemään muutoksia eri vastaavuusasemien määritelmiin, erityisesti ”Kyllä (1)” -asemaan sopimuksen liitteessä V olevissa selityksissä, joista todistuksessa on yhteys sopimuksen liitteessä VII olevassa 1 jakson a kohdassa olevaan mallivakuutukseen. Lisäksi osapuolet haluavat antaa unionille oikeusperustan, jotta se voi käyttää komission päätöksessä 2003/24/EY (6) säädettyä unionin yhdennettyä sähköistä järjestelmää, jäljempänä ’Traces-järjestelmä’ tuontitodistusten vahvistamiseksi Uudesta-Seelannista peräisin oleville ”Kyllä (1)” -tuotteille. Tämän ansiosta todistusten päivitykset voidaan tehdä nopeammin ja sähköisten todistuksia voidaan käyttää laajemminkin. Lisäksi osapuolet suosittelivat ottamaan mukaan Traces-järjestelmään ja Uuden-Seelannin sähköiseen järjestelmään (E-cert) liittyvät määritelmät ja päivittämään sopimuksen liitteessä V olevissa selityksissä lueteltujen tiettyjen eläintautien nimet.

| (5) | Uusi-Seelanti suoritti naudan siemennesteen ja alkioiden tuontia koskevan uuden riskinarvioinnin. Sen seurauksena epitsoottista verenvuototautia ei enää pidetä merkittävänä tautina naudan siemennesteen kannalta, ja Uusi-Seelanti on poistanut sitä koskevat tuontiedellytykset. Lisäksi Uusi-Seelanti tarkisti Q-kuumetta ja naudan virusripulia (tyyppi II) koskevia edellytyksiä. Näin ollen osapuolet suosittelivat muuttamaan sopimuksen liitteessä V olevan 1 jakson 1 kohtaa ”Siemenneste” ja 2 kohtaa ”Alkiot” sekä 5 jakson 28 kohtaa ”Erilaiset todistusta koskevat määräykset”. Lisäksi osapuolet suosittelivat poistamaan 1 jakson 1 kohdassa ”Siemenneste” aikaisemmat ”toimet” Uuden-Seelannin viennistä unioniin ja ottamaan käyttöön uuden ”toimen”, jossa unionia pyydetään tarkastelemaan uudelleen siemennesteen testausta naudan tarttuvan rinotrakeiitin (IBR) varalta käyttäen polymeraasiketjureaktioon (PCR) perustuvia Maailman eläintautijärjestön (OIE) hyväksymiä menetelmiä, jotka antavat vastaavan varmuuden IBR-tautivapaudesta. Sen vuoksi on aiheellista muuttaa sopimuksen liitteessä V olevan 1 jakson 1 ja 2 kohdan erityisedellytyksiä sekä 5 jakson 28 kohdan asianomaisia todistusta koskevia määräyksiä. |
| --- | --- |

(5)

Uusi-Seelanti suoritti naudan siemennesteen ja alkioiden tuontia koskevan uuden riskinarvioinnin. Sen seurauksena epitsoottista verenvuototautia ei enää pidetä merkittävänä tautina naudan siemennesteen kannalta, ja Uusi-Seelanti on poistanut sitä koskevat tuontiedellytykset. Lisäksi Uusi-Seelanti tarkisti Q-kuumetta ja naudan virusripulia (tyyppi II) koskevia edellytyksiä. Näin ollen osapuolet suosittelivat muuttamaan sopimuksen liitteessä V olevan 1 jakson 1 kohtaa ”Siemenneste” ja 2 kohtaa ”Alkiot” sekä 5 jakson 28 kohtaa ”Erilaiset todistusta koskevat määräykset”. Lisäksi osapuolet suosittelivat poistamaan 1 jakson 1 kohdassa ”Siemenneste” aikaisemmat ”toimet” Uuden-Seelannin viennistä unioniin ja ottamaan käyttöön uuden ”toimen”, jossa unionia pyydetään tarkastelemaan uudelleen siemennesteen testausta naudan tarttuvan rinotrakeiitin (IBR) varalta käyttäen polymeraasiketjureaktioon (PCR) perustuvia Maailman eläintautijärjestön (OIE) hyväksymiä menetelmiä, jotka antavat vastaavan varmuuden IBR-tautivapaudesta. Sen vuoksi on aiheellista muuttaa sopimuksen liitteessä V olevan 1 jakson 1 ja 2 kohdan erityisedellytyksiä sekä 5 jakson 28 kohdan asianomaisia todistusta koskevia määräyksiä.

| (6) | Elävien mehiläisten osalta unioni on hyväksynyt uutta lainsäädäntöä niiden jäsenvaltioiden tai alueiden luetteloimiseksi, joilla ei esiinny mehiläisten varroatoosia ja joihin sovelletaan kaupan rajoituksia. Ne koskevat myös tuontia Uudesta-Seelannista, sillä se ei ole vapaa kyseisestä taudista. Osapuolet suosittelivat lisäämään sopimuksen liitteessä V olevan 1 jakson 3 kohdassa ”Elävät eläimet” olevan alakohdan ”Elävät mehiläiset, kimalaiset, myös mehiläisten/kimalaisten ituplasma” erityisedellytyksiin komission täytäntöönpanopäätöksen 2013/503/EU (7) liitteessä lueteltuja jäsenvaltioita tai niiden alueita koskevan vientirajoituksen. Unioni on myös muuttanut esikotelomätää koskevia tuontiedellytyksiä komission päätöksellä 2010/270/EU (8). Tämän vuoksi osapuolet suosittelivat muuttamaan myös sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 28 kohtaa ”Erilaiset todistusta koskevat määräykset”. |
| --- | --- |

(6)

Elävien mehiläisten osalta unioni on hyväksynyt uutta lainsäädäntöä niiden jäsenvaltioiden tai alueiden luetteloimiseksi, joilla ei esiinny mehiläisten varroatoosia ja joihin sovelletaan kaupan rajoituksia. Ne koskevat myös tuontia Uudesta-Seelannista, sillä se ei ole vapaa kyseisestä taudista. Osapuolet suosittelivat lisäämään sopimuksen liitteessä V olevan 1 jakson 3 kohdassa ”Elävät eläimet” olevan alakohdan ”Elävät mehiläiset, kimalaiset, myös mehiläisten/kimalaisten ituplasma” erityisedellytyksiin komission täytäntöönpanopäätöksen 2013/503/EU (7) liitteessä lueteltuja jäsenvaltioita tai niiden alueita koskevan vientirajoituksen. Unioni on myös muuttanut esikotelomätää koskevia tuontiedellytyksiä komission päätöksellä 2010/270/EU (8). Tämän vuoksi osapuolet suosittelivat muuttamaan myös sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 28 kohtaa ”Erilaiset todistusta koskevat määräykset”.

| (7) | Osapuolet ovat päättäneet muuttaa sopimuksen liitteessä V olevan 2 jakson otsikkoa lisäämällä sanan ”tuore” ennen siipikarjanlihaa, jotta se olisi johdonmukainen sopimuksen liitteessä V olevan 2 jakson 4.B kohdan ”Tuore siipikarjanliha” kanssa. |
| --- | --- |

(7)

Osapuolet ovat päättäneet muuttaa sopimuksen liitteessä V olevan 2 jakson otsikkoa lisäämällä sanan ”tuore” ennen siipikarjanlihaa, jotta se olisi johdonmukainen sopimuksen liitteessä V olevan 2 jakson 4.B kohdan ”Tuore siipikarjanliha” kanssa.

| (8) | Uusi-Seelanti suoritti sikojen lisääntymis- ja hengitystieoireyhtymää (PRRS-tautia) koskevan riskinarvioinnin ja muutti sianlihan tuontiedellytyksiään. Tämän vuoksi osapuolet suosittelivat lisäämään PRRS-taudin sopimuksen liitteessä V olevan 2 jakson 4.A kohdan ”Tuore liha”, ”Eläinten terveys”, ”Siat”, ”EU:n vienti Uuteen-Seelantiin”, erityisedellytyksiin ja vahvistamaan sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 28 kohdan asianomaiset vakuutukset. |
| --- | --- |

(8)

Uusi-Seelanti suoritti sikojen lisääntymis- ja hengitystieoireyhtymää (PRRS-tautia) koskevan riskinarvioinnin ja muutti sianlihan tuontiedellytyksiään. Tämän vuoksi osapuolet suosittelivat lisäämään PRRS-taudin sopimuksen liitteessä V olevan 2 jakson 4.A kohdan ”Tuore liha”, ”Eläinten terveys”, ”Siat”, ”EU:n vienti Uuteen-Seelantiin”, erityisedellytyksiin ja vahvistamaan sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 28 kohdan asianomaiset vakuutukset.

| (9) | Uusi-Seelanti tarkisti lihapakkausten käsittelyä koskevia sääntöjään vuonna 2010. Unioni arvioi kyseiset uudet säännöt ja totesi niiden vastaavan unionin sääntöjä. Osapuolet sopivat sen vuoksi säilyttävänsä vastaavuuden, eikä sopimuksen liitettä V ole tarpeen muuttaa. |
| --- | --- |

(9)

Uusi-Seelanti tarkisti lihapakkausten käsittelyä koskevia sääntöjään vuonna 2010. Unioni arvioi kyseiset uudet säännöt ja totesi niiden vastaavan unionin sääntöjä. Osapuolet sopivat sen vuoksi säilyttävänsä vastaavuuden, eikä sopimuksen liitettä V ole tarpeen muuttaa.

| (10) | Uusi-Seelanti tarkisti lihantarkastusjärjestelmäänsä nautojen, lampaiden ja vuohien osalta vuonna 2012. Tärkeimmät muutokset koskevat laatuun liittyvien lihan tarkastustehtävien siirtämistä elintarvikealan toimijoille siten, että yleinen valvonta säilyy toimivaltaisella viranomaisella. Unioni arvioi kyseiset uudet säännöt ja totesi niiden vastaavan unionin sääntöjä. Osapuolet sopivat sen vuoksi säilyttävänsä vastaavuuden, ja sopimuksen liitettä V ei ole tarpeen muuttaa. |
| --- | --- |

(10)

Uusi-Seelanti tarkisti lihantarkastusjärjestelmäänsä nautojen, lampaiden ja vuohien osalta vuonna 2012. Tärkeimmät muutokset koskevat laatuun liittyvien lihan tarkastustehtävien siirtämistä elintarvikealan toimijoille siten, että yleinen valvonta säilyy toimivaltaisella viranomaisella. Unioni arvioi kyseiset uudet säännöt ja totesi niiden vastaavan unionin sääntöjä. Osapuolet sopivat sen vuoksi säilyttävänsä vastaavuuden, ja sopimuksen liitettä V ei ole tarpeen muuttaa.

| (11) | Uusi-Seelanti suoritti raakamaitotuotteita koskevan tieteellisen riskinarvioinnin ja vahvisti tuontiin liittyvät vaatimukset ja oikeudelliset mekanismit vastaavuuden tunnustamiseksi pastöroimattomien maitotuotteiden (paitsi raakamaidon) osalta. Unioni tarkasteli kyseistä arviointia, ja molemmat osapuolet totesivat kyseisten tuotteiden keskinäisen vastaavuuden ja suosittelivat sen tunnustamista vuonna 2010. Johdonmukaisuuden ja yksinkertaisuuden vuoksi osapuolet suosittelivat, että sopimuksen liitteessä V olevan 3 jakson 8 kohdassa ”Ihmisravinnoksi tarkoitetut maito ja maitotuotteet” olevat alatyypit ”Pehmeät raakamaitojuustot” ja ”Kovat raakamaitojuustot (kuten Parmesan)” korvataan uudella alatyypillä ”Pastöroimattomat maitotuotteet (paitsi raakamaito)” ja ”Kyllä (1)” -asema ilman erityisedellytyksiä. |
| --- | --- |

(11)

Uusi-Seelanti suoritti raakamaitotuotteita koskevan tieteellisen riskinarvioinnin ja vahvisti tuontiin liittyvät vaatimukset ja oikeudelliset mekanismit vastaavuuden tunnustamiseksi pastöroimattomien maitotuotteiden (paitsi raakamaidon) osalta. Unioni tarkasteli kyseistä arviointia, ja molemmat osapuolet totesivat kyseisten tuotteiden keskinäisen vastaavuuden ja suosittelivat sen tunnustamista vuonna 2010. Johdonmukaisuuden ja yksinkertaisuuden vuoksi osapuolet suosittelivat, että sopimuksen liitteessä V olevan 3 jakson 8 kohdassa ”Ihmisravinnoksi tarkoitetut maito ja maitotuotteet” olevat alatyypit ”Pehmeät raakamaitojuustot” ja ”Kovat raakamaitojuustot (kuten Parmesan)” korvataan uudella alatyypillä ”Pastöroimattomat maitotuotteet (paitsi raakamaito)” ja ”Kyllä (1)” -asema ilman erityisedellytyksiä.

| (12) | Unioni tarkisti komission asetuksessa (EU) N:o 15/2011 (9) olevia sääntöjään, jotka koskevat elävissä simpukoissa olevien merellisten biotoksiinien testausmenetelmiä. Uusi-Seelanti toimitti unionille biotoksiinien testausmenetelmien vastaavuutta koskevia asiakirja-aineistoja ja hyväksymiskriteerejä vuosina 2003, 2006 ja 2010. Osapuolet päättivät arvioinnin jälkeen, että järjestelmät ovat toisiaan vastaavia, eikä sopimuksen liitettä V ole tarpeen muuttaa. |
| --- | --- |

(12)

Unioni tarkisti komission asetuksessa (EU) N:o 15/2011 (9) olevia sääntöjään, jotka koskevat elävissä simpukoissa olevien merellisten biotoksiinien testausmenetelmiä. Uusi-Seelanti toimitti unionille biotoksiinien testausmenetelmien vastaavuutta koskevia asiakirja-aineistoja ja hyväksymiskriteerejä vuosina 2003, 2006 ja 2010. Osapuolet päättivät arvioinnin jälkeen, että järjestelmät ovat toisiaan vastaavia, eikä sopimuksen liitettä V ole tarpeen muuttaa.

| (13) | Unioni tarkisti perusteellisesti eläimistä saatavia sivutuotteita koskevaa lainsäädäntöään. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1774/2002 (10) kumottiin ja korvattiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1069/2009 (11) ja komission asetuksella (EU) N:o 142/2011 (12). Osapuolet totesivat vastaavuuden säilyttämistä koskevan arvioinnin perusteella, että unionin uusi lainsäädäntö ei vaikuta eläimistä saatavien sivutuotteiden vastaavuusasemaan sopimuksen piiriin kuuluvassa Uuden-Seelannin viennissä unioniin eikä unionin viennissä Uuteen-Seelantiin, eikä sopimuksen liitettä V ole tarpeen muuttaa. |
| --- | --- |

(13)

Unioni tarkisti perusteellisesti eläimistä saatavia sivutuotteita koskevaa lainsäädäntöään. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1774/2002 (10) kumottiin ja korvattiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1069/2009 (11) ja komission asetuksella (EU) N:o 142/2011 (12). Osapuolet totesivat vastaavuuden säilyttämistä koskevan arvioinnin perusteella, että unionin uusi lainsäädäntö ei vaikuta eläimistä saatavien sivutuotteiden vastaavuusasemaan sopimuksen piiriin kuuluvassa Uuden-Seelannin viennissä unioniin eikä unionin viennissä Uuteen-Seelantiin, eikä sopimuksen liitettä V ole tarpeen muuttaa.

| (14) | Mitä tulee komission asetuksen (EY) N:o 1774/2002 muuttamiseen komission asetuksella (EY) N:o 668/2004 (13) lisäämällä arominvahventeet ja rasvajohdannaiset erilliseksi tuotteeksi, osapuolet suosittelivat lisäämään arominvahventeet lueteltuina tuotteina sopimuksen liitteessä V olevan 4 jakson 21 kohtaan ”Vain luokkaan 3 kuuluvaa ainesta sisältävä lemmikkieläinten ruoka (myös jalostettu)”. Osapuolet suosittelivat ”Kyllä (3)” -aseman myöntämistä eläinten terveydelle ja kansanterveydelle Uuden-Seelannin viennissä unioniin ja ”NE”-aseman vahvistamista unionin viennissä Uuteen-Seelantiin. |
| --- | --- |

(14)

Mitä tulee komission asetuksen (EY) N:o 1774/2002 muuttamiseen komission asetuksella (EY) N:o 668/2004 (13) lisäämällä arominvahventeet ja rasvajohdannaiset erilliseksi tuotteeksi, osapuolet suosittelivat lisäämään arominvahventeet lueteltuina tuotteina sopimuksen liitteessä V olevan 4 jakson 21 kohtaan ”Vain luokkaan 3 kuuluvaa ainesta sisältävä lemmikkieläinten ruoka (myös jalostettu)”. Osapuolet suosittelivat ”Kyllä (3)” -aseman myöntämistä eläinten terveydelle ja kansanterveydelle Uuden-Seelannin viennissä unioniin ja ”NE”-aseman vahvistamista unionin viennissä Uuteen-Seelantiin.

| (15) | Osapuolet suosittelivat muuttamaan sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 27 kohdan otsikon ”Määritelmät” otsikoksi ”Monialaiset kysymykset” ja kaikkien kyseisen kohdan alakohtien poistamista. |
| --- | --- |

(15)

Osapuolet suosittelivat muuttamaan sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 27 kohdan otsikon ”Määritelmät” otsikoksi ”Monialaiset kysymykset” ja kaikkien kyseisen kohdan alakohtien poistamista.

| (16) | Sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 27 kohdan alakohdassa ”Todistusjärjestelmät” määritetään tuotetyypit, joihin sovelletaan todistusjärjestelmien vastaavuutta. Osapuolet suosittelivat siirtämään tämän tuotetyyppien määrityksen sarakkeesta ”Erityisedellytykset” kyseisen alakohdan sarakkeeseen ”Vastaavuus” tekemättä mitään muutoksia. |
| --- | --- |

(16)

Sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 27 kohdan alakohdassa ”Todistusjärjestelmät” määritetään tuotetyypit, joihin sovelletaan todistusjärjestelmien vastaavuutta. Osapuolet suosittelivat siirtämään tämän tuotetyyppien määrityksen sarakkeesta ”Erityisedellytykset” kyseisen alakohdan sarakkeeseen ”Vastaavuus” tekemättä mitään muutoksia.

| (17) | Osapuolet suosittelivat lisäämään sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 27 kohtaan alakohdan, jossa on maahantuotujen tuotteiden jälleenvientiä koskevia säännöksiä, joita sovelletaan, kun tuote on peräisin sellaisesta kolmannesta maasta ja laitoksesta/laitoksista, joilla on lupa viedä tuotetta sekä unioniin että Uuteen-Seelantiin. Tämä säännös on tällä hetkellä komission päätöksen 2003/56/EY (14) liitteessä VII. |
| --- | --- |

(17)

Osapuolet suosittelivat lisäämään sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 27 kohtaan alakohdan, jossa on maahantuotujen tuotteiden jälleenvientiä koskevia säännöksiä, joita sovelletaan, kun tuote on peräisin sellaisesta kolmannesta maasta ja laitoksesta/laitoksista, joilla on lupa viedä tuotetta sekä unioniin että Uuteen-Seelantiin. Tämä säännös on tällä hetkellä komission päätöksen 2003/56/EY (14) liitteessä VII.

| (18) | Osapuolet totesivat arvioinnin perusteella, että sellaisten tuotteiden osalta, joille on myönnetty vastaavuus ”Kyllä (1)”, osapuolten kalastus- ja maitotuotteiden mikrobiologisen seurannan ja testauksen järjestelmät vastaavat toisiaan, mutta myönsivät, että mikrobiologiset vaatimukset saattavat olla erilaisia. Vastuu tuojana toimivien osapuolten erityisten elintarviketurvallisuusvaatimusten täyttämisestä on vientiä harjoittavilla toimijoilla. Osapuolet suosittelivat lisäämään sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 27 kohtaan alakohdan, jossa on mikrobiologisen valvonnan ja testauksen järjestelmää koskevia säännöksiä. Näitä säännöksiä sovelletaan myös liha-alaan osapuolten aiemmin sopiman vastaavuusaseman mukaisesti. |
| --- | --- |

(18)

Osapuolet totesivat arvioinnin perusteella, että sellaisten tuotteiden osalta, joille on myönnetty vastaavuus ”Kyllä (1)”, osapuolten kalastus- ja maitotuotteiden mikrobiologisen seurannan ja testauksen järjestelmät vastaavat toisiaan, mutta myönsivät, että mikrobiologiset vaatimukset saattavat olla erilaisia. Vastuu tuojana toimivien osapuolten erityisten elintarviketurvallisuusvaatimusten täyttämisestä on vientiä harjoittavilla toimijoilla. Osapuolet suosittelivat lisäämään sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 27 kohtaan alakohdan, jossa on mikrobiologisen valvonnan ja testauksen järjestelmää koskevia säännöksiä. Näitä säännöksiä sovelletaan myös liha-alaan osapuolten aiemmin sopiman vastaavuusaseman mukaisesti.

| (19) | Osapuolet totesivat arvioinnin perusteella, että molempien osapuolten laitosten luettelointijärjestelmät vastaavat toisiaan. Tämän vuoksi osapuolet suosittelivat lisäämään sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 27 kohtaan alakohdan, jossa on säännöksiä yksinkertaistetusta luettelointimenettelystä sellaisia Uuden-Seelannin laitoksia varten, jotka tuottavat eläintuotteita unioniin suuntautuvaan vientiin. Tämä koskee tuotteita, joille on myönnetty kansanterveyttä koskeva vastaavuus. |
| --- | --- |

(19)

Osapuolet totesivat arvioinnin perusteella, että molempien osapuolten laitosten luettelointijärjestelmät vastaavat toisiaan. Tämän vuoksi osapuolet suosittelivat lisäämään sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 27 kohtaan alakohdan, jossa on säännöksiä yksinkertaistetusta luettelointimenettelystä sellaisia Uuden-Seelannin laitoksia varten, jotka tuottavat eläintuotteita unioniin suuntautuvaan vientiin. Tämä koskee tuotteita, joille on myönnetty kansanterveyttä koskeva vastaavuus.

| (20) | Unioni muutti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 999/2001 (15) olevia naudan spongiformiseen enkefalopatiaan (BSE) liittyviä tuontiedellytyksiä. Näiden muutosten ottamiseksi huomioon osapuolet suosittelivat päivittämään sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 28 kohdan ”Erilaiset todistusta koskevat määräykset”. |
| --- | --- |

(20)

Unioni muutti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 999/2001 (15) olevia naudan spongiformiseen enkefalopatiaan (BSE) liittyviä tuontiedellytyksiä. Näiden muutosten ottamiseksi huomioon osapuolet suosittelivat päivittämään sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 28 kohdan ”Erilaiset todistusta koskevat määräykset”.

| (21) | Sen sijaan, että sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 28 kohdassa luetellaan IBR-taudista vapaat jäsenvaltiot ja niiden alueet ja käytössä olevat hyväksytyt torjuntaohjelmat, osapuolet suosittelivat, että 28 kohdassa viitattaisiin komission päätökseen 2004/558/EY (16), jossa tunnustetaan ja luetellaan tällaiset jäsenvaltiot ja niiden alueet. |
| --- | --- |

(21)

Sen sijaan, että sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 28 kohdassa luetellaan IBR-taudista vapaat jäsenvaltiot ja niiden alueet ja käytössä olevat hyväksytyt torjuntaohjelmat, osapuolet suosittelivat, että 28 kohdassa viitattaisiin komission päätökseen 2004/558/EY (16), jossa tunnustetaan ja luetellaan tällaiset jäsenvaltiot ja niiden alueet.

| (22) | Sen sijaan sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 28 kohdassa luetellaan Aujeszkyn taudista vapaat jäsenvaltiot ja niiden alueet ja käytössä olevat hyväksytyt torjuntaohjelmat, osapuolet suosittelivat, että 28 kohdassa viitattaisiin komission päätökseen 2008/185/EY (17), jossa tunnustetaan ja luetellaan tällaiset jäsenvaltiot ja niiden alueet. |
| --- | --- |

(22)

Sen sijaan sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 28 kohdassa luetellaan Aujeszkyn taudista vapaat jäsenvaltiot ja niiden alueet ja käytössä olevat hyväksytyt torjuntaohjelmat, osapuolet suosittelivat, että 28 kohdassa viitattaisiin komission päätökseen 2008/185/EY (17), jossa tunnustetaan ja luetellaan tällaiset jäsenvaltiot ja niiden alueet.

| (23) | Osapuolet suosittelivat lisäämään sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 28 kohtaan klassista sikaruttoa (CSF) koskevan vakuutuksen, joka koskee unionista Uuteen-Seelantiin vietyjä luonnonvaraisista sioista saatuja tuotteita. |
| --- | --- |

(23)

Osapuolet suosittelivat lisäämään sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 28 kohtaan klassista sikaruttoa (CSF) koskevan vakuutuksen, joka koskee unionista Uuteen-Seelantiin vietyjä luonnonvaraisista sioista saatuja tuotteita.

| (24) | Jotta säilytetään johdonmukaisuus sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 28 kohtaan nähden, osapuolet suosittelivat käyttämään termiä ”vakuutus” kaikkialla kyseisen liitteen kohdassa 29 ”Yhteisesti sovitut taudintorjuntatoimenpiteet”. |
| --- | --- |

(24)

Jotta säilytetään johdonmukaisuus sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 28 kohtaan nähden, osapuolet suosittelivat käyttämään termiä ”vakuutus” kaikkialla kyseisen liitteen kohdassa 29 ”Yhteisesti sovitut taudintorjuntatoimenpiteet”.

| (25) | Osapuolet suosittelivat jakamaan sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 29 kohdan kahteen alakohtaan: ”29.A Yhteisesti sovittu tautitilanne tiettyjen tautien osalta”, johon sisältyy nykyinen 29 kohta, ja uuteen alakohtaan 29.B ”Yhteisesti sovitut taudintorjuntatoimenpiteet tietyn taudin ilmetessä”. |
| --- | --- |

(25)

Osapuolet suosittelivat jakamaan sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 29 kohdan kahteen alakohtaan: ”29.A Yhteisesti sovittu tautitilanne tiettyjen tautien osalta”, johon sisältyy nykyinen 29 kohta, ja uuteen alakohtaan 29.B ”Yhteisesti sovitut taudintorjuntatoimenpiteet tietyn taudin ilmetessä”.

| (26) | Sopimuksen 6 artiklan ”Mukautuminen alueellisiin edellytyksiin” osalta osapuolet suosittelivat lisäämään sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 29.B alakohtaan tiettyjen eläintuotteiden kauppaa koskevat yhteiset edellytykset, jos tiettyä tautia esiintyy jommankumman osapuolen alueella. |
| --- | --- |

(26)

Sopimuksen 6 artiklan ”Mukautuminen alueellisiin edellytyksiin” osalta osapuolet suosittelivat lisäämään sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 29.B alakohtaan tiettyjen eläintuotteiden kauppaa koskevat yhteiset edellytykset, jos tiettyä tautia esiintyy jommankumman osapuolen alueella.

| (27) | Jotta yksinkertaistetaan sopimuksen liitteen VII mukaisten todistusten antamista ja helpotetaan sähköisiin todistuksiin siirtymistä, osapuolet suosittelivat kyseisen liitteen 1 jakson muuttamista siten, että määrätään mahdollisuudesta vähentää mallitodistusten määrää minimoimalla vaadittujen vakuutusten lukumäärä. Lisäksi osapuolet suosittelivat, että pitäisi olla tuojaosapuolen päätettävissä, onko sopimuksen liitteessä V määrätty vievän osapuolen lainsäädäntöviittausten sisällyttäminen tarpeen. |
| --- | --- |

(27)

Jotta yksinkertaistetaan sopimuksen liitteen VII mukaisten todistusten antamista ja helpotetaan sähköisiin todistuksiin siirtymistä, osapuolet suosittelivat kyseisen liitteen 1 jakson muuttamista siten, että määrätään mahdollisuudesta vähentää mallitodistusten määrää minimoimalla vaadittujen vakuutusten lukumäärä. Lisäksi osapuolet suosittelivat, että pitäisi olla tuojaosapuolen päätettävissä, onko sopimuksen liitteessä V määrätty vievän osapuolen lainsäädäntöviittausten sisällyttäminen tarpeen.

| (28) | Osapuolet selvensivät, että sopimuksen liitteessä VII olevassa 1 jaksossa vahvistettua terveysvakuutusmallia voidaan käyttää, jos elävällä eläimellä tai tuotteella on ainoastaan eläinten terveyttä tai kansanterveyttä koskeva vastaavuus ”Kyllä (1)”, ilman että tarvitaan todistusten vastaavuutta. Tästä seuraa, että osapuolet suosittelivat muuttamaan kyseisen liitteen 1 kohtaa mukaan lukien säännöstä, joka koskee lähtöpäivän jälkeen annetuissa todistuksissa käytettävää mallivakuutusta siten, että sen käyttö rajoitetaan eläviin eläimiin ja tuotteisiin, joita koskevien todistusjärjestelmien vastaavuus on määritetty liitteessä V olevan 5 jakson 27 kohdassa. |
| --- | --- |

(28)

Osapuolet selvensivät, että sopimuksen liitteessä VII olevassa 1 jaksossa vahvistettua terveysvakuutusmallia voidaan käyttää, jos elävällä eläimellä tai tuotteella on ainoastaan eläinten terveyttä tai kansanterveyttä koskeva vastaavuus ”Kyllä (1)”, ilman että tarvitaan todistusten vastaavuutta. Tästä seuraa, että osapuolet suosittelivat muuttamaan kyseisen liitteen 1 kohtaa mukaan lukien säännöstä, joka koskee lähtöpäivän jälkeen annetuissa todistuksissa käytettävää mallivakuutusta siten, että sen käyttö rajoitetaan eläviin eläimiin ja tuotteisiin, joita koskevien todistusjärjestelmien vastaavuus on määritetty liitteessä V olevan 5 jakson 27 kohdassa.

| (29) | Osapuolet suosittelivat vahvistamaan sopimuksen liitteessä V vahvistettujen tiettyjen vapaaehtoisten lisävaatimusten oikeudellisen perustan liitteessä VII olevassa 1 jaksossa ja sisällyttämään sen todistukseen. Tämä muutos liittyy kyseisen liitteen 5 jakson 28 kohdassa mainittuihin lisävakuutuksiin ja unionin Uuteen-Seelantiin suuntautuvan viennin osalta lisävakuutukseen ”eläintuotteella saa käydä kauppaa unionin sisällä rajoituksetta”. |
| --- | --- |

(29)

Osapuolet suosittelivat vahvistamaan sopimuksen liitteessä V vahvistettujen tiettyjen vapaaehtoisten lisävaatimusten oikeudellisen perustan liitteessä VII olevassa 1 jaksossa ja sisällyttämään sen todistukseen. Tämä muutos liittyy kyseisen liitteen 5 jakson 28 kohdassa mainittuihin lisävakuutuksiin ja unionin Uuteen-Seelantiin suuntautuvan viennin osalta lisävakuutukseen ”eläintuotteella saa käydä kauppaa unionin sisällä rajoituksetta”.

| (30) | Sopimuksen liitteessä VII olevan 2 jakson mukaisten todistusten yksinkertaistamiseksi ja sähköisiin todistuksiin siirtymisen helpottamiseksi osapuolet suosittelivat, että todistuksiin ei enää tarvitsisi sisällyttää selittäviä huomautuksia, joissa annetaan todistusten täyttöohjeita, ja että niihin ei enää tarvitsisi sisällyttää vakuutuksia, joilla ei ole merkitystä kyseisen lähetyksen osalta. Lisäksi osapuolet suosittelivat, että mallitodistuksen muotoon olisi sallittua tehdä pieniä muutoksia. |
| --- | --- |

(30)

Sopimuksen liitteessä VII olevan 2 jakson mukaisten todistusten yksinkertaistamiseksi ja sähköisiin todistuksiin siirtymisen helpottamiseksi osapuolet suosittelivat, että todistuksiin ei enää tarvitsisi sisällyttää selittäviä huomautuksia, joissa annetaan todistusten täyttöohjeita, ja että niihin ei enää tarvitsisi sisällyttää vakuutuksia, joilla ei ole merkitystä kyseisen lähetyksen osalta. Lisäksi osapuolet suosittelivat, että mallitodistuksen muotoon olisi sallittua tehdä pieniä muutoksia.

| (31) | Molemmat osapuolet ovat kehittäneet sähköiset todistusjärjestelmät sekä Uuden-Seelannin E-cert-järjestelmän ja unionin Traces-järjestelmän välisen tiedonsiirron mahdollistavan linkin, joten Uuden-Seelannin unioniin vietäville tuotteille voidaan antaa todistus sähköisesti. Koska sähköinen todistus antaa vastaavat takeet kuin paperille painettu todistus, osapuolet suosittelivat sopimuksen liitteen VII muuttamista siten, että siinä vahvistetaan oikeudellinen mekanismi, jonka puitteissa voidaan käyttää yksinomaan sähköisiä todistuksia. |
| --- | --- |

(31)

Molemmat osapuolet ovat kehittäneet sähköiset todistusjärjestelmät sekä Uuden-Seelannin E-cert-järjestelmän ja unionin Traces-järjestelmän välisen tiedonsiirron mahdollistavan linkin, joten Uuden-Seelannin unioniin vietäville tuotteille voidaan antaa todistus sähköisesti. Koska sähköinen todistus antaa vastaavat takeet kuin paperille painettu todistus, osapuolet suosittelivat sopimuksen liitteen VII muuttamista siten, että siinä vahvistetaan oikeudellinen mekanismi, jonka puitteissa voidaan käyttää yksinomaan sähköisiä todistuksia.

| (32) | Osapuolet arvioivat uudelleen sopimuksen liitteessä VIII olevassa A jaksossa vahvistettuja elävien eläinten ja eläintuotteiden rajatarkastuksia. Osapuolet suosittelivat vahvistamaan tunnistustarkastusten tasoksi 100 prosenttia, jolloin osapuolet voivat soveltaa tätä tasoa harkinnanvaraisesti. Lisäksi osapuolet suosittelivat vahvistamaan oikeudellisen perustan rajatarkastusten delegoimiselle vastuulliselle henkilölle tai elimelle. Osapuolet suosittelivat kahdenvälisen kaupan korkeatasoisen suorituskyvyn ja luotettavuuden perusteella, että ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläintuotteiden fyysisten tarkastusten tiheyttä harvennetaan 2 prosentista 1 prosenttiin. Osapuolet täsmensivät edelleen, että ihmisravinnoksi tarkoitetut elävät eläimet ovat fyysisten tarkastusten tiheyden osalta samassa luokassa kuin ihmisravinnoksi tarkoitetut eläintuotteet ja suosittelivat siksi lisäämään ilmaisun ”Elävät eläimet” ennen ilmaisua ”ihmisravinnoksi tarkoitetut eläintuotteet” kyseisessä liitteessä olevan A jakson 2 kohdassa ”Fyysiset tarkastukset”, joka muutetaan nyt muotoon ”Fyysiset tarkastukset (myös pistokokein tai kohdennetusti)”. |
| --- | --- |

(32)

Osapuolet arvioivat uudelleen sopimuksen liitteessä VIII olevassa A jaksossa vahvistettuja elävien eläinten ja eläintuotteiden rajatarkastuksia. Osapuolet suosittelivat vahvistamaan tunnistustarkastusten tasoksi 100 prosenttia, jolloin osapuolet voivat soveltaa tätä tasoa harkinnanvaraisesti. Lisäksi osapuolet suosittelivat vahvistamaan oikeudellisen perustan rajatarkastusten delegoimiselle vastuulliselle henkilölle tai elimelle. Osapuolet suosittelivat kahdenvälisen kaupan korkeatasoisen suorituskyvyn ja luotettavuuden perusteella, että ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläintuotteiden fyysisten tarkastusten tiheyttä harvennetaan 2 prosentista 1 prosenttiin. Osapuolet täsmensivät edelleen, että ihmisravinnoksi tarkoitetut elävät eläimet ovat fyysisten tarkastusten tiheyden osalta samassa luokassa kuin ihmisravinnoksi tarkoitetut eläintuotteet ja suosittelivat siksi lisäämään ilmaisun ”Elävät eläimet” ennen ilmaisua ”ihmisravinnoksi tarkoitetut eläintuotteet” kyseisessä liitteessä olevan A jakson 2 kohdassa ”Fyysiset tarkastukset”, joka muutetaan nyt muotoon ”Fyysiset tarkastukset (myös pistokokein tai kohdennetusti)”.

| (33) | Rajatarkastusten tarkastusmaksujen uudelleenarvioinnin jälkeen osapuolet suosittelivat päivittämään sopimuksen liitteessä VIII olevan B jakson sisältämät maksut. Uuden-Seelannin unioniin suuntautuvan viennin osalta osapuolet suosittelivat, että tarkastusmaksuja sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 (18) liitteen V mukaisesti siten, että vähennys on 22,5 prosenttia. Tämä vähennys on laskettu olettaen, että fyysisten tarkastusten määrä Uudesta-Seelannista tulevassa tuonnissa on vain 10 prosenttia muihin kolmansiin maihin sovellettavasta tavanomaisesta fyysisten tarkastusten määrästä ja olettaen, että fyysisten tarkastusten kustannukset ovat 25 prosenttia kaikista maksuista aiheutuvista kustannuksista. Unionin viennissä Uuteen-Seelantiin erotellaan toisistaan lähetykset, joille on tehty asiakirjoja- ja tunnistustarkastukset, ja lähetykset, joille on tehty lisäksi fyysiset tarkastukset. Lisäksi vahvistetaan Uuden-Seelannin tarkastusmaksuja koskeva inflaatiomukautus. |
| --- | --- |

(33)

Rajatarkastusten tarkastusmaksujen uudelleenarvioinnin jälkeen osapuolet suosittelivat päivittämään sopimuksen liitteessä VIII olevan B jakson sisältämät maksut. Uuden-Seelannin unioniin suuntautuvan viennin osalta osapuolet suosittelivat, että tarkastusmaksuja sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 (18) liitteen V mukaisesti siten, että vähennys on 22,5 prosenttia. Tämä vähennys on laskettu olettaen, että fyysisten tarkastusten määrä Uudesta-Seelannista tulevassa tuonnissa on vain 10 prosenttia muihin kolmansiin maihin sovellettavasta tavanomaisesta fyysisten tarkastusten määrästä ja olettaen, että fyysisten tarkastusten kustannukset ovat 25 prosenttia kaikista maksuista aiheutuvista kustannuksista. Unionin viennissä Uuteen-Seelantiin erotellaan toisistaan lähetykset, joille on tehty asiakirjoja- ja tunnistustarkastukset, ja lähetykset, joille on tehty lisäksi fyysiset tarkastukset. Lisäksi vahvistetaan Uuden-Seelannin tarkastusmaksuja koskeva inflaatiomukautus.

| (34) | Kummankin osapuolen lainsäädännön muutosten vuoksi sopimuksen liitteiden lainsäädäntöviittaukset ovat vanhentuneita. Sen vuoksi kumpikin osapuoli suositteli unionin ja Uuden-Seelannin lainsäädäntöviittausten saattamista ajan tasalle kyseisissä liitteissä. |
| --- | --- |

(34)

Kummankin osapuolen lainsäädännön muutosten vuoksi sopimuksen liitteiden lainsäädäntöviittaukset ovat vanhentuneita. Sen vuoksi kumpikin osapuoli suositteli unionin ja Uuden-Seelannin lainsäädäntöviittausten saattamista ajan tasalle kyseisissä liitteissä.

| (35) | Viitatessaan näihin sopimuksen liitteiden II, V, VII ja VIII ehdotettuihin muutoksiin kokouksissaan ja puhelinneuvotteluissaan 30–31 päivänä maaliskuuta 2009, 24 päivänä kesäkuuta 2010, 24 päivänä maaliskuuta 2011, 29–30 päivänä toukokuuta 2012 ja 12 päivänä joulukuuta 2013 yhteinen hallintokomitea suositteli niiden tekemistä. |
| --- | --- |

(35)

Viitatessaan näihin sopimuksen liitteiden II, V, VII ja VIII ehdotettuihin muutoksiin kokouksissaan ja puhelinneuvotteluissaan 30–31 päivänä maaliskuuta 2009, 24 päivänä kesäkuuta 2010, 24 päivänä maaliskuuta 2011, 29–30 päivänä toukokuuta 2012 ja 12 päivänä joulukuuta 2013 yhteinen hallintokomitea suositteli niiden tekemistä.

| (36) | Näiden suositusten perusteella on aiheellista muuttaa sopimuksen liitteiden II, V, VII ja VIII asianomaisia säännöksiä. |
| --- | --- |

(36)

Näiden suositusten perusteella on aiheellista muuttaa sopimuksen liitteiden II, V, VII ja VIII asianomaisia säännöksiä.

| (37) | Sopimuksen 16 artiklan mukaisesti liitteiden muuttamisesta sovitaan yhdessä, mikä voidaan tehdä osapuolten välisenä kirjeenvaihtona. |
| --- | --- |

(37)

Sopimuksen 16 artiklan mukaisesti liitteiden muuttamisesta sovitaan yhdessä, mikä voidaan tehdä osapuolten välisenä kirjeenvaihtona.

| (38) | Suositellut muutokset sopimuksen liitteisiin II, V, VII ja VIII olisi näin ollen hyväksyttävä unionin puolesta. |
| --- | --- |

(38)

Suositellut muutokset sopimuksen liitteisiin II, V, VII ja VIII olisi näin ollen hyväksyttävä unionin puolesta.

| (39) | Sopimuksen 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti sopimuksen liitteisiin tehtävien sovittujen muutosten olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen kirjallisesti, että niiden vastaavat sisäiset menettelyt muutosten hyväksymiseksi on saatettu päätökseen. |
| --- | --- |

(39)

Sopimuksen 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti sopimuksen liitteisiin tehtävien sovittujen muutosten olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen kirjallisesti, että niiden vastaavat sisäiset menettelyt muutosten hyväksymiseksi on saatettu päätökseen.

| (40) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(40)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään Euroopan unionin puolesta elävien eläinten ja eläintuotteiden kauppaan sovellettavista eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä tehdyn Euroopan yhteisön ja Uuden Seelannin hallituksen välisen sopimuksen 16 artiklan mukaisesti perustetun yhteisen hallintokomitean antamien suositusten mukaisesti kyseisen sopimuksen liitteiden II, V, VII ja VIII muutokset.

Uuden-Seelannin kanssa toteutettavasta järjestelystä kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen teksti sekä sopimuksen liitteisiin II, V, VII ja VIII tehdyt muutokset ovat tämän päätöksen liitteenä.

2 artikla

Terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosaston pääjohtaja valtuutetaan allekirjoittamaan kirje Euroopan unionin puolesta Euroopan unionia sitovasti.

3 artikla

Muuttavasta järjestelystä kirjeenvaihtona tehty sopimus ja sen voimaantulopäivä julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 18 päivänä helmikuuta 2015.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 57, 26.2.1997, s. 4.

1

(2)  Neuvoston direktiivi 72/462/ETY, annettu 12 päivänä joulukuuta 1972, terveyttä ja eläinten terveyttä koskevista ongelmista nautaeläinten ja sikojen sekä tuoreen lihan tuonnissa kolmansista maista (EYVL L 302, 31.12.1972, s. 28).

2

(3)  Neuvoston direktiivi 2004/68/EY, annettu 26 päivänä huhtikuuta 2004, eläinten terveyttä koskevista säännöistä tiettyjen elävien sorkka- ja kavioeläinten yhteisöön tuonnin ja yhteisön kautta kuljetuksen osalta, direktiivien 90/426/ETY ja 92/65/ETY muuttamisesta ja direktiivin 72/462/ETY kumoamisesta (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 321).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 854/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 206).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2002/99/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä (EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11).

5

(6)  Komission päätös 2003/24/EY, tehty 30 päivänä joulukuuta 2002, yhdennetyn eläinlääkinnällisen tietojärjestelmän kehittämisestä (EYVL L 8, 14.1.2003, s. 44).

6

(7)  Komission täytäntöönpanopäätös 2013/503/EU, annettu 11 päivänä lokakuuta 2013, unionin osien tunnustamisesta mehiläisten varroa-vapaaksi alueeksi sekä varroa-vapaan aseman suojaamiseksi tarvittavien lisätakuiden vahvistamisesta unionin sisäkaupassa ja tuonnissa (EUVL L 273, 15.10.2013, s. 38).

7

(8)  Komission päätös 2010/270/EU, annettu 6 päivänä toukokuuta 2010, neuvoston direktiivin 92/65/ETY liitteessä E olevan 1 ja 2 osan muuttamisesta tiloilta tulevien eläinten sekä mehiläisten ja kimalaisten terveystodistusten mallien osalta (EUVL L 118, 12.5.2010, s. 56).

8

(9)  Komission asetus (EU) N:o 15/2011, annettu 10 päivänä tammikuuta 2011, asetuksen (EY) N:o 2074/2005 muuttamisesta elävissä simpukoissa olevien merellisten biotoksiinien hyväksyttyjen testausmenetelmien osalta (EUVL L 6, 11.1.2011, s. 3).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1774/2002, annettu 3 päivänä lokakuuta 2002, muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden terveyssäännöistä (EYVL L 273, 10.10.2002, s. 1).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1069/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden ja niistä johdettujen tuotteiden terveyssäännöistä sekä asetuksen (EY) N:o 1774/2002 kumoamisesta (sivutuoteasetus) (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 1).

11

(12)  Komission asetus (EU) N:o 142/2011, annettu 25 päivänä helmikuuta 2011, muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden ja niistä johdettujen tuotteiden terveyssäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1069/2009 täytäntöönpanosta sekä neuvoston direktiivin 97/78/EY täytäntöönpanosta tiettyjen näytteiden ja tuotteiden osalta, jotka vapautetaan kyseisen direktiivin mukaisista eläinlääkärintarkastuksista rajatarkastusasemilla (EUVL L 54, 26.2.2011, s. 1).

12

(13)  Komission asetus (EY) N:o 668/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1774/2002 tiettyjen liitteiden muuttamisesta eläimistä saatavien sivutuotteiden kolmansista maista tulevan tuonnin osalta (EUVL L 112, 19.4.2004, s. 1).

13

(14)  Komission päätös 2003/56/EY, tehty 24 päivänä tammikuuta 2003, elävien eläinten ja eläintuotteiden tuontia Uudesta-Seelannista koskevista terveystodistuksista (EYVL L 22, 25.1.2003, s. 38).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 999/2001, annettu 22 päivänä toukokuuta 2001, tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä (EYVL L 147, 31.5.2001, s. 1).

15

(16)  Komission päätös 2004/558/EY, tehty 15 päivänä heinäkuuta 2004, neuvoston direktiivin 64/432/ETY täytäntöönpanosta yhteisön sisäisessä nautaeläinten kaupassa naudan tarttuvaan rinotrakeiittiin liittyvien lisätakeiden osalta ja tiettyjen jäsenvaltioiden esittämien hävittämisohjelmien hyväksymisen osalta (EUVL L 249, 23.7.2004, s. 20).

16

(17)  Komission päätös 2008/185/EY, tehty 21 päivänä helmikuuta 2008, Aujeszkyn tautia koskevista lisätakeista yhteisön sisäisessä sikojen kaupassa ja tähän tautiin liittyvien tietojen antamista koskevista vaatimuksista (EUVL L 59, 4.3.2008, s. 19).

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1).

18

---

LIITE

KIRJEENVAIHTONA TEHTY SOPIMUS

Uuden-Seelannin kanssa toteutettavasta järjestelystä elävien eläinten ja eläintuotteiden kauppaan sovellettavista eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä 17 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin sopimuksen liitteiden II, V, VII ja VIII muutosten osalta

23 päivänä maaliskuuta 2015

Arvoisa Deborah Roche

Viitaten elävien eläinten ja eläintuotteiden kauppaan sovellettavista eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä 17. joulukuuta 1996 tehdyn Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin välisen sopimuksen 16 artiklan 2 kohtaan ehdotan Teille, että sopimuksen liitteitä II, V, VII ja VIII muutetaan seuraavasti.

Liitteiden II, V, VII ja VIII teksti korvataan ohessa olevien liitteiden II, V, VII ja VIII tekstillä sopimuksen 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustetun, sopimuksen hallinnointia käsittelevän pariteettikomitean suositusten mukaisesti.

Olisin kiitollinen, jos voisitte vahvistaa, että Uusi-Seelanti hyväksyy sopimuksen liitteisiin tehtävät muutokset.

Viitaten sopimuksen 18 artiklan 3 kohtaan minulla on myös ilo ilmoittaa, että Euroopan unionin sisäinen menettely muutosten hyväksymiseksi on saatu päätökseen.

Kunnioittavasti

Euroopan unionin puolesta

Ladislav MIKO

Brysselissä 31 päivänä maaliskuuta 2015

Arvoisa Ladislav Miko

Viittaan kirjeeseenne, joka sisältää elävien eläinten ja eläintuotteiden kauppaan sovellettavista eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä 17. joulukuuta 1996 tehdyn Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin välisen sopimuksen liitteisiin II, V, VII ja VIII ehdotettujen muutosten yksityiskohdat.

Vahvistan, että Uusi-Seelanti hyväksyy ehdotetut muutokset sopimuksen 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustetun, sopimuksen hallinnointia käsittelevän pariteettikomitean suositusten mukaisesti. Muutosten jäljennös on tämän kirjeen liitteenä.

Viitaten sopimuksen 18 artiklan 3 kohtaan minulla on myös ilo ilmoittaa, että Uuden Seelannin sisäinen menettely muutosten hyväksymiseksi on saatu päätökseen.

Kunnioittavasti

Uuden-Seelannin toimivaltaisen viranomaisen puolesta

Deborah ROCHE

Deputy Director-General Policy & Trade

LIITE II

VASTUULLISET VIRANOMAISET

A OSA

Uusi-Seelanti

Ministry for Primary Industries vastaa valvonnan suorittamisesta terveyttä ja eläinlääkintää koskevissa asioissa.

| — | Euroopan unioniin suuntautuvassa viennissä Ministry for Primary Industries vastaa terveyttä (elintarvikkeiden turvallisuutta) ja eläinten terveyttä koskevien normien ja vaatimusten asettamisesta sekä terveyttä ja eläinten terveyttä koskevien sovittujen normien ja vaatimusten täyttymisen osoittavien terveystodistusten täsmentämisestä, |
| --- | --- |

—

Euroopan unioniin suuntautuvassa viennissä Ministry for Primary Industries vastaa terveyttä (elintarvikkeiden turvallisuutta) ja eläinten terveyttä koskevien normien ja vaatimusten asettamisesta sekä terveyttä ja eläinten terveyttä koskevien sovittujen normien ja vaatimusten täyttymisen osoittavien terveystodistusten täsmentämisestä,

| — | Uuteen-Seelantiin suuntautuvassa tuonnissa Ministry for Primary Industries vastaa terveyttä (elintarvikkeiden turvallisuutta) ja eläinten terveyttä koskevien normien ja vaatimusten asettamisesta. |
| --- | --- |

—

Uuteen-Seelantiin suuntautuvassa tuonnissa Ministry for Primary Industries vastaa terveyttä (elintarvikkeiden turvallisuutta) ja eläinten terveyttä koskevien normien ja vaatimusten asettamisesta.

B OSA

Euroopan unioni

Valvonta on jaettu yksittäisten jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten ja Euroopan komission kesken. Siinä sovelletaan seuraavaa:

| — | Uuteen-Seelantiin suuntautuvassa viennissä jäsenvaltioiden vastuulla on tuotanto-olosuhteiden ja -vaatimusten valvonta, mukaan lukien lakisääteiset tarkastukset/auditoinnit ja hyväksyttyjen normien ja vaatimusten täyttymisen osoittavien terveystodistusten antaminen. |
| --- | --- |

—

Uuteen-Seelantiin suuntautuvassa viennissä jäsenvaltioiden vastuulla on tuotanto-olosuhteiden ja -vaatimusten valvonta, mukaan lukien lakisääteiset tarkastukset/auditoinnit ja hyväksyttyjen normien ja vaatimusten täyttymisen osoittavien terveystodistusten antaminen.

| — | Euroopan unioniin suuntautuvassa tuonnissa Euroopan komission vastuulla on yleinen koordinointi, tarkastusjärjestelmien tarkastus/auditointi ja sellaisten tarvittavien lainsäädäntötoimien toteuttaminen, joilla varmistetaan normien ja vaatimusten yhdenmukainen soveltaminen sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

—

Euroopan unioniin suuntautuvassa tuonnissa Euroopan komission vastuulla on yleinen koordinointi, tarkastusjärjestelmien tarkastus/auditointi ja sellaisten tarvittavien lainsäädäntötoimien toteuttaminen, joilla varmistetaan normien ja vaatimusten yhdenmukainen soveltaminen sisämarkkinoilla.

LIITE V

TERVEYSTOIMENPITEIDEN TUNNUSTAMINEN

Selitykset

| Kyllä (1) | Vastaavuudesta sovittu. Käytettävä liitteessä VII olevassa 1 jakson a kohdassa esitettyjä terveysvakuutusmalleja. EU voi vahvistaa tuontitodistuksissaan Uudesta-Seelannista peräisin olevia eläviä eläimiä ja eläinperäisiä tuotteita varten Kyllä (1) -aseman Traces-järjestelmässä kummankin osapuolen hyväksymän mallin mukaisesti. |
| --- | --- |
| Kyllä (2) | Vastaavuudesta sovittu periaatteessa. Joitakin erityiskysymyksiä on vielä ratkaistava. Käytettävä tuojaosapuolen terveystodistuksen mallia tai eläinlääkintäasiakirjoja. |
| Kyllä (3) | Vastaavuus siten, että tuojaosapuolen vaatimuksia on noudatettu. Käytettävä tuojaosapuolen terveystodistuksen mallia tai eläinlääkintäasiakirjoja. |
| NE | Ei arvioitu. Käytettävä tuojaosapuolen eläinten terveystodistuksen mallia tai eläinlääkintäasiakirjoja. |
| E | Arvioitavana – neuvottelut kesken. Käytettävä tuojaosapuolen terveystodistuksen mallia tai eläinlääkintäasiakirjoja. |
| [] | Kysymykset pyritään ratkaisemaan viipymättä. |
| Ei | Ei-vastaava ja/tai vaaditaan tarkempaa arviointia. Kauppaa voidaan käydä, jos viejäosapuoli noudattaa tuojaosapuolen vaatimuksia. |
| N.A. | Ei sovelleta |
| ASF | Afrikkalainen sikarutto |
| BSE | Nautojen spongiforminen enkefalopatia |
| BT | Bluetongue-tauti |
| C | Celsius |
| CBPP | Tarttuva naudan keuhkorutto |
| CSF | Klassinen sikarutto |
| EU/NZ | Euroopan unioni/Uusi-Seelanti |
| E-Cert | Uuden-Seelannin sähköinen tiedonsiirtojärjestelmä terveyden todentamiseksi vientiä varten. |
| EIA | Hevosen näivetystauti |
| FMD | Suu- ja sorkkatauti |
| gst | Tavara- ja palveluvero |
| HPNAI | Korkeapatogeeninen lintuinfluenssa, josta on ilmoitettava |
| HTST | Lyhytaikainen pastörointi korkeassa lämpötilassa |
| IBR | Naudan tarttuva rinotrakeiitti |
| LPNAI | Matalapatogeeninen lintuinfluenssa, josta on ilmoitettava |
| LSD | Lumpy skin -tauti |
| min | minuutti(a) |
| ND | Newcastlen tauti |
| Ei ole | Ei erityisedellytyksiä |
| OIE | Kansainvälinen eläintautivirasto |
| PAP | Käsitelty eläinvalkuainen |
| PPR | Pienten märehtijäin rutto |
| PRRS | Sikojen lisääntymishäiriö- ja keuhkotulehdusoireyhtymä |
| RND | Karjarutto |
| SVD | Sian vesikulaaritauti |
| Traces | EU:n sähköinen tiedonsiirtojärjestelmä terveyden todentamiseksi (vientiä varten) |
| TSE | Tarttuva spongiforminen enkefalopatia |
| UHT | Iskukuumennettu |
| VS | Vesicular stomatitis -tauti |

Kyllä (1)

Vastaavuudesta sovittu. Käytettävä liitteessä VII olevassa 1 jakson a kohdassa esitettyjä terveysvakuutusmalleja. EU voi vahvistaa tuontitodistuksissaan Uudesta-Seelannista peräisin olevia eläviä eläimiä ja eläinperäisiä tuotteita varten Kyllä (1) -aseman Traces-järjestelmässä kummankin osapuolen hyväksymän mallin mukaisesti.

Kyllä (2)

Vastaavuudesta sovittu periaatteessa. Joitakin erityiskysymyksiä on vielä ratkaistava. Käytettävä tuojaosapuolen terveystodistuksen mallia tai eläinlääkintäasiakirjoja.

Kyllä (3)

Vastaavuus siten, että tuojaosapuolen vaatimuksia on noudatettu. Käytettävä tuojaosapuolen terveystodistuksen mallia tai eläinlääkintäasiakirjoja.

NE

Ei arvioitu. Käytettävä tuojaosapuolen eläinten terveystodistuksen mallia tai eläinlääkintäasiakirjoja.

E

Arvioitavana – neuvottelut kesken. Käytettävä tuojaosapuolen terveystodistuksen mallia tai eläinlääkintäasiakirjoja.

[]

Kysymykset pyritään ratkaisemaan viipymättä.

Ei

Ei-vastaava ja/tai vaaditaan tarkempaa arviointia. Kauppaa voidaan käydä, jos viejäosapuoli noudattaa tuojaosapuolen vaatimuksia.

N.A.

Ei sovelleta

ASF

Afrikkalainen sikarutto

BSE

Nautojen spongiforminen enkefalopatia

BT

Bluetongue-tauti

C

Celsius

CBPP

Tarttuva naudan keuhkorutto

CSF

Klassinen sikarutto

EU/NZ

Euroopan unioni/Uusi-Seelanti

E-Cert

Uuden-Seelannin sähköinen tiedonsiirtojärjestelmä terveyden todentamiseksi vientiä varten.

EIA

Hevosen näivetystauti

FMD

Suu- ja sorkkatauti

gst

Tavara- ja palveluvero

HPNAI

Korkeapatogeeninen lintuinfluenssa, josta on ilmoitettava

HTST

Lyhytaikainen pastörointi korkeassa lämpötilassa

IBR

Naudan tarttuva rinotrakeiitti

LPNAI

Matalapatogeeninen lintuinfluenssa, josta on ilmoitettava

LSD

Lumpy skin -tauti

min

minuutti(a)

ND

Newcastlen tauti

Ei ole

Ei erityisedellytyksiä

OIE

Kansainvälinen eläintautivirasto

PAP

Käsitelty eläinvalkuainen

PPR

Pienten märehtijäin rutto

PRRS

Sikojen lisääntymishäiriö- ja keuhkotulehdusoireyhtymä

RND

Karjarutto

SVD

Sian vesikulaaritauti

Traces

EU:n sähköinen tiedonsiirtojärjestelmä terveyden todentamiseksi (vientiä varten)

TSE

Tarttuva spongiforminen enkefalopatia

UHT

Iskukuumennettu

VS

Vesicular stomatitis -tauti

1 jakso

Ituplasma ja elävät eläimet

| Tuote | EU:n vienti Uuteen-Seelantiin (1) | Uuden-Seelannin vienti EU:hun |
| --- | --- | --- |
| Kaupan edellytykset | Vastaavuus | Erityisedellytykset | Toimi | Kaupan edellytykset | Vastaavuus | Erityisedellytykset | Toimi |
| EU:n normit | Uuden-Seelannin normit | Uuden-Seelannin normit | EU:n normit | |
| 1.   Siemenneste |
| — | Nautaeläimet |

Tuote

EU:n vienti Uuteen-Seelantiin (1)

Uuden-Seelannin vienti EU:hun

Kaupan edellytykset

Vastaavuus

Erityisedellytykset

Toimi

Kaupan edellytykset

Vastaavuus

Erityisedellytykset

Toimi

EU:n normit

Uuden-Seelannin normit

Uuden-Seelannin normit

EU:n normit

1.   Siemenneste

—

Nautaeläimet

88/407/ETY

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Katso 28 kohta:

| — | Q-kuume |
| --- | --- |

—

Q-kuume

| — | Bluetongue-tauti |
| --- | --- |

—

Bluetongue-tauti

Animal Products Act 1999

88/407/ETY

2011/630/EU

E

IBR

ks. 28 kohta

EU tarkastelee uudelleen, antaako siemennesteen testaus naudan tarttuvan rinotrakeiitin varalta käyttäen OIE:n hyväksymää PCR-testausmenetelmää vastaavan varmuuden tautivapaudesta naudan tarttuvan rinotrakeiitin osalta.

| — | Lampaat/vuohet |
| --- | --- |

—

Lampaat/vuohet

92/65/ETY

2010/470/EU

Biosecurity Act 1993 S 22

Ei

Animal Products Act 1999

92/65/ETY

2010/472/EU

NE

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

90/429/ETY

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

90/429/ETY

2012/137/EU

NE

| — | Hirvieläimet |
| --- | --- |

—

Hirvieläimet

92/65/ETY

Biosecurity Act 1993 S 22

Ei

Animal Products Act 1999

92/65/ETY

Ei

| — | Hevoset |
| --- | --- |

—

Hevoset

92/65/ETY

2010/470/EU

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (3)

Animal Products Act 1999

92/65/ETY

2004/211/EY

2010/471/EU

Kyllä (3)

| — | Koirat |
| --- | --- |

—

Koirat

92/65/ETY

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

92/65/ETY

NE

2.   Alkiot (lukuun ottamatta alkioita, joille on tehty alkion zona pellucida -keton läpäisy)

| — | Nautaeläimet

  in vivo -tuotetut alkiot |
| --- | --- |

—

Nautaeläimet

in vivo -tuotetut alkiot

89/556/ETY

Biosecurity Act 1993

Kyllä (1)

Katso 28 kohta:

| — | Q-kuume |
| --- | --- |

—

Q-kuume

| — | Naudan virusripuli (tyyppi II) |
| --- | --- |

—

Naudan virusripuli (tyyppi II)

Animal Products Act 1999

89/556/ETY

2006/168/EY

Kyllä (1)

in vitro -tuotetut alkiot

89/556/ETY

Biosecurity Act 1993

Kyllä (1)

Katso 28 kohta:

| — | Q-kuume |
| --- | --- |

—

Q-kuume

| — | Naudan virusripuli (tyyppi II) |
| --- | --- |

—

Naudan virusripuli (tyyppi II)

Animal Products Act 1999

Kyllä (3)

| — | Lampaat/vuohet |
| --- | --- |

—

Lampaat/vuohet

92/65/ETY

2010/470/EU

Biosecurity Act 1993 S 22

Ei

Animal Products Act 1999

92/65/ETY

2010/472/EU

NE

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

92/65/ETY

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

92/65/ETY

NE

| — | Hirvieläimet |
| --- | --- |

—

Hirvieläimet

92/65/ETY

Biosecurity Act 1993 S 22

Ei

Animal Products Act 1999

92/65/ETY

Ei

| — | Hevoset |
| --- | --- |

—

Hevoset

92/65/ETY

2010/470/EU

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

92/65/ETY

2004/211/EY

2010/471/EU

Kyllä (3)

| — | Siipikarja siitosmunat |
| --- | --- |

—

Siipikarja siitosmunat

2009/158/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Ei

Animal Products Act 1999

2009/158/EY

Asetus (EY) N:o 798/2008

Kyllä (3)

Salmonella

ks. 28 kohta

| — | Sileälastaiset linnut siitosmunat |
| --- | --- |

—

Sileälastaiset linnut siitosmunat

NE

3.   Elävät eläimet

| — | Nautaeläimet |
| --- | --- |

—

Nautaeläimet

64/432/ETY

Biosecurity Act 1993 S 22

Ei

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 (EU) |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001 (EU)

| | N:o 206/2010 |
| --- | --- |

N:o 206/2010

Kyllä (3)

IBR

ks. 28 kohta

| — | Lampaat/vuohet |
| --- | --- |

—

Lampaat/vuohet

91/68/ETY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Ei

Animal Products Act 1999

2004/212/EY

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 (EU) |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001 (EU)

| | N:o 206/2010 |
| --- | --- |

N:o 206/2010

Kyllä (3)

EU tarkastelee Uuden-Seelannin tautivapautta kutkataudin (scrapie) osalta

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

64/432/ETY

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

Asetus (EU) N:o 206/2010

Kyllä (3)

Aujeszkyn tauti ks. 28 kohta

| — | Hirvieläimet |
| --- | --- |

—

Hirvieläimet

2004/68/EY

92/65/ETY

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

2004/68/EY

Asetus (EU) N:o 206/2010

Kyllä (3)

| — | Hevoseläimet |
| --- | --- |

—

2009/156/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (3)

Animal Products Act 1999

92/260/ETY

93/195/ETY

93/196/ETY

93/197/ETY

2004/211/EY

2009/156/EY

2010/57/EU

Kyllä (3)

EIA

ks. 28 kohta

| — | Koirat, kissat, hillerit ja fretit |
| --- | --- |

—

Koirat, kissat, hillerit ja fretit

Kaupalliset tarkoitukset:

| | 92/65/ETY |
| --- | --- |

92/65/ETY

| | 2013/519/EU |
| --- | --- |

2013/519/EU

Muut kuin kaupalliset tarkoitukset:

2003/803/EY

Asetukset

| | (EY) N:o 998/2003 |
| --- | --- |

(EY) N:o 998/2003

| | (EU) N:o 576/2013 |
| --- | --- |

(EU) N:o 576/2013

| | (EU) N:o 577/2013 |
| --- | --- |

(EU) N:o 577/2013

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (3)

Raivotauti, ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

Tuonti kaupallisiin tarkoituksiin:

| | 92/65/ETY |
| --- | --- |

92/65/ETY

| | 2011/874/EU |
| --- | --- |

2011/874/EU

| | 2013/519/EU |
| --- | --- |

2013/519/EU

Tuonti muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin:

| | 2011/874/EU |
| --- | --- |

2011/874/EU

| | 2013/519/EU |
| --- | --- |

2013/519/EU

| | 2013/520/EU |
| --- | --- |

2013/520/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 998/2003 |
| --- | --- |

(EY) N:o 998/2003

| | (EU) N:o 576/2013 |
| --- | --- |

(EU) N:o 576/2013

| | (EU) N:o 577/2013 |
| --- | --- |

(EU) N:o 577/2013

Kyllä (3)

Raivotauti

ks. 28 kohta

| — | Elävä siipikarja |
| --- | --- |

—

Elävä siipikarja

2009/158/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Ei

Animal Products Act 1999

2009/159/EY

Asetus (EY) N:o 798/2008

Kyllä (3)

Salmonella

ks. 28 kohta

| — | Sileälastaiset linnut |
| --- | --- |

—

Sileälastaiset linnut

NE

NE

| — | Elävät mehiläiset, kimalaiset, myös mehiläisten/kimalaisten ituplasma |
| --- | --- |

—

Elävät mehiläiset, kimalaiset, myös mehiläisten/kimalaisten ituplasma

92/65/ETY

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

92/65/ETY

2013/503/EU

Asetus (EU) N:o 206/2010

Kyllä (1)

Mehiläiset/kimalaiset

ks. 28 kohta

Ei tavarakauppaa komission täytäntöönpanopäätöksen 2013/503/EU liitteessä lueteltuihin jäsenvaltioihin tai luetelluille alueille.

2 jakso

Ihmisravinnoksi tarkoitetut liha (mukaan lukien tuore liha, tuore siipikarjan-, tarhatun riistan ja luonnonvaraisen riistan liha), jauheliha, raakalihavalmisteet ja lihavalmisteet

| Tuote | EU:n vienti Uuteen-Seelantiin | Uuden-Seelannin vienti EU:hun |
| --- | --- | --- |
| Kaupan edellytykset | Vastaavuus | Erityisedellytykset | Toimi | Kaupan edellytykset | Vastaavuus | Erityisedellytykset | Toimi |
| EU:n normit | Uuden-Seelannin normit | Uuden-Seelannin normit | EU:n normit |
| 4.   Liha |
| 4.A   
  Tuore liha sellaisena kuin se on määriteltynä asetuksessa (EY) N:o 853/2004. Mukaan luettuna jauheliha ja ihmisravinnoksi tarkoitetut jalostamattomat (tuoreet) veri/luut/rasva. |
| Eläinten terveys







  — | Märehtijät |

Tuote

EU:n vienti Uuteen-Seelantiin

Uuden-Seelannin vienti EU:hun

Kaupan edellytykset

Vastaavuus

Erityisedellytykset

Toimi

Kaupan edellytykset

Vastaavuus

Erityisedellytykset

Toimi

EU:n normit

Uuden-Seelannin normit

Uuden-Seelannin normit

EU:n normit

4.   Liha

Tuore liha sellaisena kuin se on määriteltynä asetuksessa (EY) N:o 853/2004. Mukaan luettuna jauheliha ja ihmisravinnoksi tarkoitetut jalostamattomat (tuoreet) veri/luut/rasva.

Eläinten terveys

—

Märehtijät

| — | Hevoseläimet |
| --- | --- |

—

Hevoseläimet

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2002/99/EY

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EU) N:o 206/2010 |
| --- | --- |

(EU) N:o 206/2010

Kyllä (1)

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

PRRS

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

2002/99/EY

Asetus (EU) N:o 206/2010

Kyllä (1)

Kansanterveys

Asetukset

| | (EY) (2) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) (2) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

BSE

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) (2) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) (2) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EU) N:o 206/2010 |
| --- | --- |

(EU) N:o 206/2010

Kyllä (1)

Salmonella ja BSE

ks. 28 kohta

| — | Jauhetun lihan on oltava jäädytettyä. |
| --- | --- |

—

Jauhetun lihan on oltava jäädytettyä.

4.B   Tuore siipikarjanliha

Eläinten terveys

| — | Siipikarja |
| --- | --- |

—

Siipikarja

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Ei

Animal Products Act 1999

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 798/2008

Kyllä (3)

| — | Kalkkunat |
| --- | --- |

—

Kalkkunat

Kyllä (3)

NE

Kansanterveys

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EY) N:o 798/2008 |
| --- | --- |

(EY) N:o 798/2008

NE

4.C   Tarhatun riistan liha

Eläinten terveys

| — | Hirvieläimet |
| --- | --- |

—

Hirvieläimet

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

92/118/ETY

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

PRRS

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

2002/99/EY

Asetus (EU) N:o 206/2010

Kyllä (1)

| — | Kanit |
| --- | --- |

—

Kanit

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 119/2009

Kyllä (1)

| — | Muut maanisäkkäät |
| --- | --- |

—

Muut maanisäkkäät

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 119/2009

Kyllä (1)

| — | Riistalinnut
  (myös sileälastaiset linnut) |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

(myös sileälastaiset linnut)

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Ei

Animal Products Act 1999

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 798/2008

Kyllä (3)

Kansanterveys

| — | Maanisäkkäät |
| --- | --- |

—

Maanisäkkäät

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EY) N:o 119/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 119/2009

Kyllä (1)

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EY) N:o 798/2008 |
| --- | --- |

(EY) N:o 798/2008

Kyllä (3)

| — | Sileälastaiset linnut |
| --- | --- |

—

Sileälastaiset linnut

Kyllä (1)

Kyllä (1)

4.D   Luonnonvaraisen riistan liha

Eläinten terveys

| — | Hirvieläimet |
| --- | --- |

—

Hirvieläimet

| — | Kanit |
| --- | --- |

—

Kanit

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2002/99/EY

Asetukset

| | (EY) N:o 119/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 119/2009

| | (EU) N:o 206/2010 |
| --- | --- |

(EU) N:o 206/2010

Kyllä (1)

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

CSF ja PRRS

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

2002/99/EY

Asetukset

| | (EY) N:o 119/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 119/2009

| | (EU) N:o 206/2010 |
| --- | --- |

(EU) N:o 206/2010

Kyllä (1)

| — | Muut luonnonvaraiset maanisäkkäät |
| --- | --- |

—

Muut luonnonvaraiset maanisäkkäät

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 119/2009

NE

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 798/2008

Kyllä (3)

Kansanterveys

| — | Luonnonvaraiset maanisäkkäät |
| --- | --- |

—

Luonnonvaraiset maanisäkkäät

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EY) N:o 119/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 119/2009

Kyllä (1)

Nylkemättömät luonnonvaraiset jäniseläimet, joilta ei ole poistettu sisäelimiä, on jäähdytettävä + 4 °C:n lämpötilaan enintään 15 päivän ajaksi ennen aiottua tuontihetkeä.

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EY) N:o 798/2008 |
| --- | --- |

(EY) N:o 798/2008

NE

5.   Raakalihavalmisteet

5.A   Raakalihavalmisteet tuoreesta lihasta

Eläinten terveys

| — | Märehtijät |
| --- | --- |

—

Märehtijät

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

PRRS

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

2000/572/EY

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Kyllä (1)

Kansanterveys

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

BSE

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

2000/572/EY

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Kyllä (1)

Vain jäädytetty

BSE

ks. 28 kohta

5.B.   Raakalihavalmisteet tuoreesta siipikarjan lihasta

Eläinten terveys

| — | Siipikarja |
| --- | --- |

—

Siipikarja

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Ei

Animal Products Act 1999

2000/572/EY

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 798/2008

Kyllä (3)

| — | Kalkkunat |
| --- | --- |

—

Kalkkunat

Kyllä (3)

NE

Kansanterveys

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Food Act 1981

Health Act 1956

Animal Products Act 1999

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2000/572/EY

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

NE

Vain jäädytetty

5.C   Raakalihavalmisteet tarhatun riistan lihasta

Eläinten terveys

| — | Hirvieläimet |
| --- | --- |

—

Hirvieläimet

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

92/118/ETY

2002/99/EY

Asetus (EU) N:o 206/2010

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

PRRS

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

92/118/ETY

2000/572/EY

2002/99/EY

Asetus (EU) N:o 206/2010

Kyllä (1)

| — | Kanit |
| --- | --- |

—

Kanit

92/118/ETY

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

92/118/ETY

2000/572/EY

2002/99/EY

Kyllä (1)

| — | Sileälastaiset linnut |
| --- | --- |

—

Sileälastaiset linnut

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Ei

Animal Products Act 1999

2000/572/EY

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 798/2008

Kyllä (3)

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Ei

Animal Products Act 1999

2000/572/EY

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 798/2008

Kyllä (3)

Kansanterveys

| — | Hirvieläimet |
| --- | --- |

—

Hirvieläimet

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

| — | Kanit |
| --- | --- |

—

Kanit

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2000/572/EY

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Kyllä (1)

Vain jäädytetty

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

| — | Sileälastaiset linnut |
| --- | --- |

—

Sileälastaiset linnut

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Kyllä (1)

2000/572/EY

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EY) N:o 798/2008 |
| --- | --- |

(EY) N:o 798/2008

NE

Kyllä (1)

5.D   Raakalihavalmisteet luonnonvaraisen riistan lihasta

Eläinten terveys

| — | Hirvieläimet |
| --- | --- |

—

Hirvieläimet

| — | Kanit |
| --- | --- |

—

Kanit

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2000/572/EY

2002/99/EY

Kyllä (1)

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

CSF ja PRRS

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

2000/572/EY

2002/99/EY

Kyllä (1)

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Ei

Animal Products Act 1999

2000/572/EY

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 798/2008

Kyllä (3)

Kansanterveys

| — | Luonnonvaraiset maanisäkkäät |
| --- | --- |

—

Luonnonvaraiset maanisäkkäät

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2000/572/EY

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Kyllä (1)

Vain jäädytetty

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Kyllä (1)

2000/572/EY

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EY) N:o 798/2008 |
| --- | --- |

(EY) N:o 798/2008

NE

6.   Lihavalmisteet

6.A   Lihavalmisteet tuoreesta lihasta

Eläinten terveys

| — | Märehtijät |
| --- | --- |

—

Märehtijät

| — | Hevoset |
| --- | --- |

—

Hevoset

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

PRRS

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

2002/99/EY

2007/777/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Kyllä (1)

Kansanterveys

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

BSE

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

2007/777/EY

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Kyllä (1)

BSE

ks. 28 kohta

6.B   Lihavalmisteet tuoreesta siipikarjan lihasta

Eläinten terveys

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Lämpökäsitelty

hyvä säilyvyys

F03-käsittely

Animal Products Act 1999

2002/99/EY

2007/777/EY

Asetus (EY) N:o 798/2008

Kyllä (3)

Kansanterveys

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2007/777/EY

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EY) N:o 798/2008 |
| --- | --- |

(EY) N:o 798/2008

NE

6.C   Lihavalmisteet tarhatun riistan lihasta

Eläinten terveys

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

| — | Hirvieläimet |
| --- | --- |

—

Hirvieläimet

| — | Kanit |
| --- | --- |

—

Kanit

92/118/ETY

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

PRRS

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

92/118/ETY

2002/99/EY

2007/777/EY

Kyllä (1)

| — | Sileälastaiset linnut |
| --- | --- |

—

Sileälastaiset linnut

92/118/ETY

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Lämpökäsitelty

hyvä säilyvyys

F03-käsittely

Animal Products Act 1999

92/118/ETY

2002/99/EY

2007/777/EY

Asetus (EY) N:o 798/2008

Kyllä (3)

| — | Muut riistalinnut |
| --- | --- |

—

Muut riistalinnut

92/118/ETY

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Lämpökäsitelty

hyvä säilyvyys

F03-käsittely

Animal Products Act 1999

92/118/ETY

2002/99/EY

2007/777/EY

Kyllä (3)

Kansanterveys

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

| — | Hirvieläimet |
| --- | --- |

—

Hirvieläimet

| — | Kanit |
| --- | --- |

—

Kanit

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2007/777/EY

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

Kyllä (1)

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2007/777/EY

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EY) N:o 798/2008 |
| --- | --- |

(EY) N:o 798/2008

Kyllä (3)

| — | Sileälastaiset linnut |
| --- | --- |

—

Sileälastaiset linnut

Kyllä (1)

Kyllä (1)

6.D   Lihavalmisteet luonnonvaraisen riistan lihasta

Eläinten terveys

Luonnonvarainen riista

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

CSF ja PRRS,

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

2002/99/EY

2007/777/EY

Kyllä (1)

| — | Hirvieläimet |
| --- | --- |

—

Hirvieläimet

| — | Kanit |
| --- | --- |

—

Kanit

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2002/99/EY

2007/777/EY

Kyllä (1)

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Lämpökäsitelty

hyvä säilyvyys

F03-käsittely

Animal Products Act 1999

2002/99/EY

2007/777/EY

Asetus (EY) N:o 798/2008

Kyllä (3)

Kansanterveys

Luonnonvarainen riista

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2007/777/EY

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Kyllä (1)

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2007/777/EY

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EY) N:o 798/2008 |
| --- | --- |

(EY) N:o 798/2008

NE

3 jakso

Ihmisravinnoksi tarkoitetut muut tuotteet

| Tuote | EU:n vienti Uuteen-Seelantiin (1) | Uuden-Seelannin vienti EU:hun |
| --- | --- | --- |
| Kaupan edellytykset | Vastaavuus | Erityisedellytykset | Toimi | Kaupan edellytykset | Vastaavuus | Erityisedellytykset | Toimi |
| EU:n normit | Uuden-Seelannin normit | Uuden-Seelannin normit | EU:n normit |
| 7.   Ihmisravinnoksi tarkoitetut muut tuotteet |
| 7.A   Eläinten suolet |
| Eläinten terveys







  — | Nautaeläimet |

Tuote

EU:n vienti Uuteen-Seelantiin (1)

Uuden-Seelannin vienti EU:hun

Kaupan edellytykset

Vastaavuus

Erityisedellytykset

Toimi

Kaupan edellytykset

Vastaavuus

Erityisedellytykset

Toimi

EU:n normit

Uuden-Seelannin normit

Uuden-Seelannin normit

EU:n normit

7.   Ihmisravinnoksi tarkoitetut muut tuotteet

7.A   Eläinten suolet

Eläinten terveys

—

Nautaeläimet

| — | Lampaat |
| --- | --- |

—

Lampaat

| — | Vuohet |
| --- | --- |

—

Vuohet

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

92/118/ETY

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

92/118/ETY

2003/779/EY

2007/777/EY

477/2010/EU

Asetus (EY) N:o 999/2001

Kyllä (1)

Kansanterveys

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

BSE

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EU) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EU) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Kyllä (1)

BSE

ks. 28 kohta

7.B   Ihmisravinnoksi tarkoitetut jalostetut luut ja luutuotteet

Eläinten terveys

Tuore liha:

| — | Märehtijät |
| --- | --- |

—

Märehtijät

| — | Hevoset |
| --- | --- |

—

Hevoset

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

92/118/ETY

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

PRRS

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

92/118/ETY

2002/99/EY

2007/777/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Kyllä (1)

| — | Siipikarja |
| --- | --- |

—

Siipikarja

92/118/ETY

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Lämpökäsitelty

hyvä säilyvyys

F03-käsittely

Animal Products Act 1999

92/118/ETY

2002/99/EY

2007/777/EY

Kyllä (3)

Tarhattu riista

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

| — | Hirvieläimet |
| --- | --- |

—

Hirvieläimet

92/118/EY

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

PRRS

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

92/118/ETY

2002/99/EY

2007/777/EY

Kyllä (1)

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

92/118/ETY

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Lämpökäsitelty

hyvä säilyvyys

F03-käsittely

Animal Products Act 1999

92/118/ETY

2002/99/EY

2007/777/EY

Kyllä (3)

Luonnonvarainen riista

| — | Hirvieläimet |
| --- | --- |

—

Hirvieläimet

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

92/118/EY

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

CSF ja PRRS

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

92/118/EY

2002/99/EY

2007/777/EY

Kyllä (1)

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

Kyllä (1)

Lämpökäsitelty

hyvä säilyvyys

F03-käsittely

Kyllä (3)

Kansanterveys

Tuore liha:

| — | Märehtijät |
| --- | --- |

—

Märehtijät

| — | Hevoset |
| --- | --- |

—

Hevoset

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

BSE

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

2007/777/EY

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Kyllä (1)

BSE

ks. 28 kohta

Siipikarja

Tuore liha

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

2007/777/EY

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

NE

Tarhattu riista

| — | Nisäkkäät |
| --- | --- |

—

Nisäkkäät

92/118/ETY

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

2007/777/EY

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Kyllä (1)

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

Kyllä (1)

NE

Luonnonvarainen riista

| — | Nisäkkäät |
| --- | --- |

—

Nisäkkäät

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

2007/777/EY

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Kyllä (1)

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

Kyllä (1)

NE

7.C   Ihmisravinnoksi tarkoitettu käsitelty eläinvalkuainen (PAP)

Eläinten terveys

Tuoreesta lihasta peräisin oleva PAP:

| — | Märehtijät |
| --- | --- |

—

Märehtijät

| — | Hevoset |
| --- | --- |

—

Hevoset

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

92/118/ETY

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

PRRS,

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

92/118/ETY

2002/99/EY

2007/777/EY

477/2010/EU

Asetus (EY) N:o 999/2001

Kyllä (1)

Siipikarja

Tuoreesta lihasta peräisin oleva PAP

92/118/ETY

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Lämpökäsitelty

hyvä säilyvyys

F03-käsittely

Animal Products Act 1999

94/438/EY

92/118/ETY

2002/99/EY

2007/777/EY

Kyllä (3)

Tarhattu riista

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

| — | Hirvieläimet |
| --- | --- |

—

Hirvieläimet

92/118/ETY

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

PRRS

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

92/118/ETY

2002/99/EY

2007/777/EY

477/2010/EU

Asetus (EY) N:o 999/2001

Kyllä (1)

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

Kyllä (1)

Lämpökäsitelty

hyvä säilyvyys

F03-käsittely

Kyllä (3)

Luonnonvarainen riista

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

| — | Hirvieläimet |
| --- | --- |

—

Hirvieläimet

92/118/ETY

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

CSF ja PRRS

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

92/118/ETY

2002/99/EY

2007/777/EY

477/2010/EU

Asetus (EY) N:o 999/2001

Kyllä (1)

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

Kyllä (1)

Lämpökäsitelty

hyvä säilyvyys

F03-käsittely

Kyllä (3)

Kansanterveys

Tuoreesta lihasta peräisin oleva PAP

| — | Märehtijät |
| --- | --- |

—

Märehtijät

| — | Hevoset |
| --- | --- |

—

Hevoset

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

BSE

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

Kyllä (1)

BSE

ks. 28 kohta

Siipikarja

Tuoreesta lihasta peräisin oleva PAP

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2007/777/EY

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

NE

Tarhattu riista

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

92/118/ETY

2007/777/EY

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EU) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EU) N:o 854/2004

Kyllä (1)

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

Kyllä (1)

NE

Luonnonvarainen riista

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2007/777/EY

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Kyllä (1)

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

Kyllä (1)

NE

7.D   Ihmisravinnoksi tarkoitetut veri ja verituotteet

Eläinten terveys

Tuoreesta lihasta peräisin olevat veri ja verituotteet:

| — | Märehtijät |
| --- | --- |

—

Märehtijät

| — | Hevoset |
| --- | --- |

—

Hevoset

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

92/118/ETY

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

PRRS

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

92/118/ETY

2002/99/EY

2007/777/EY

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EU) N:o 206/2010 |
| --- | --- |

(EU) N:o 206/2010

Kyllä (1)

Siipikarja

Tuoreesta siipikarjanlihasta peräisin olevat veri ja verituotteet

92/118/ETY

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Lämpökäsitelty

hyvä säilyvyys

F03-käsittely

Animal Products Act 1999

92/118/ETY

2002/99/EY

2007/777/EY

Asetus (EY) N:o 798/2008

Kyllä (3)

Tarhattu riista

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

| — | Hirvieläimet |
| --- | --- |

—

Hirvieläimet

92/118/ETY

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

PRRS

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

92/118/ETY

2002/99/EY

2007/777/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Kyllä (1)

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

Kyllä (1)

Lämpökäsitelty

hyvä säilyvyys

F03-käsittely

Kyllä (3)

Luonnonvarainen riista

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

| — | Hirvieläimet |
| --- | --- |

—

Hirvieläimet

92/118/ETY

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

CSF ja PRRS,

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

92/118/ETY

2002/99/EY

2007/777/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Kyllä (1)

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

Kyllä (1)

Lämpökäsitelty

hyvä säilyvyys

F03-käsittely

Kyllä (3)

Kansanterveys

| — | Märehtijät |
| --- | --- |

—

Märehtijät

| — | Hevoset |
| --- | --- |

—

Hevoset

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

Tuore liha

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

BSE,

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

2007/777/EY

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Kyllä (1)

BSE,

ks. 28 kohta

Siipikarja

Tuore liha

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2007/777/EY

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

NE

Tarhattu riista

| — | Nisäkkäät |
| --- | --- |

—

Nisäkkäät

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2007/777/EY

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Kyllä (1)

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

Kyllä (1)

NE

Luonnonvarainen riista

| — | Nisäkkäät |
| --- | --- |

—

Nisäkkäät

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2007/777/EY

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Kyllä (1)

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

Kyllä (1)

NE

7.E   Ihmisravinnoksi tarkoitetut laardi ja renderoidut rasvat

Eläinten terveys

Kotieläiminä pidettävät nisäkkäät

Tuoreesta lihasta peräisin olevat tuotteet:

| — | Märehtijät |
| --- | --- |

—

Märehtijät

| — | Hevoset |
| --- | --- |

—

Hevoset

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

92/118/ETY

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

92/118/ETY

2002/99/EY

2007/777/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Kyllä (1)

Siipikarja

Tuoreesta lihasta peräisin olevat tuotteet:

92/118/ETY

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Lämpökäsitelty

hyvä säilyvyys

F03-käsittely

Animal Products Act 1999

92/118/ETY

2002/99/EY

2007/777/EY

Asetus (EY) N:o 798/2008

Kyllä (3)

Tarhattu riista

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

| — | Hirvieläimet |
| --- | --- |

—

Hirvieläimet

92/118/ETY

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

92/118/ETY

2002/99/EY

2007/777/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Kyllä (1)

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

Kyllä (1)

Lämpökäsitelty

hyvä säilyvyys

F03-käsittely

Kyllä (3)

Luonnonvarainen riista

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

| — | Hirvieläimet |
| --- | --- |

—

Hirvieläimet

92/118/ETY

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

CSF ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

92/118/ETY

2002/99/EY

2007/777/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Kyllä (1)

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

Kyllä (1)

Lämpökäsitelty

hyvä säilyvyys

F03-käsittely

Kyllä (3)

Kansanterveys

| — | Märehtijät |
| --- | --- |

—

Märehtijät

| — | Hevoset |
| --- | --- |

—

Hevoset

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

Tuore liha

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

BSE

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

2007/777/EY

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Kyllä (1)

BSE

ks. kohta 28

Siipikarja

Tuore liha

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2007/777/EY

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

NE

Tarhattu riista

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EU) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EU) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2007/777/EY

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Kyllä (1)

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

Kyllä (1)

NE

Luonnonvarainen riista

92/118/ETY

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EU) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EU) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

92/118/ETY

2007/777/EY

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Kyllä (1)

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

Kyllä (1)

NE

7.F   Ihmisravinnoksi tarkoitetut gelatiinit

Eläinten terveys

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

NE

Kansanterveys

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EU) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EU) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

NE

BSE

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EY) N:o 2074/2005 |
| --- | --- |

(EY) N:o 2074/2005

NE

BSE

ks. 28 kohta

7.G   Ihmisravinnoksi tarkoitettu kollageeni

Eläinten terveys

Asetus (EY) N:o 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

Asetus (EY) N:o 999/2001

NE

Kansanterveys

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Health Act 1956

NE

BSE

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

NE

BSE

ks. 28 kohta

7.H   Mahat ja rakot (suolatut, kuivatut tai kuumennetut ja muut tuotteet)

Eläinten terveys

| — | Nautaeläimet |
| --- | --- |

—

Nautaeläimet

| — | Lampaat |
| --- | --- |

—

Lampaat

| — | Vuohet |
| --- | --- |

—

Vuohet

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (3)

Animal Products Act 1999

2002/99/EY

2007/777/EY

Asetus (EY) N:o 999/2001

Kyllä (1)

Kansanterveys

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Kyllä (1)

Ihmisravinnoksi tarkoitetut maito ja maitotuotteet. Mukaan luettuina ihmisravinnoksi tarkoitetut ternimaito ja ternimaitopohjaiset tuotteet.

Eläinten terveys

Kotieläiminä pidettävät nisäkkäät, mukaan luettuina

| — | Nautaeläimet |
| --- | --- |

—

Nautaeläimet

| — | Puhvelit |
| --- | --- |

—

Puhvelit

| — | Lampaat |
| --- | --- |

—

Lampaat

| — | Vuohet |
| --- | --- |

—

Vuohet

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2002/99/EY

Asetus (EU) N:o 605/2010

Kyllä (1)

Kansanterveys

| — | Pastöroitu |
| --- | --- |

—

Pastöroitu

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EU) N:o 605/2010 |
| --- | --- |

(EU) N:o 605/2010

Kyllä (1)

| — | Pastöroimattomat lämpökäsitellyt juustot |
| --- | --- |

—

Pastöroimattomat lämpökäsitellyt juustot

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Food Act 1981

NZ (milk and milk products processing) food standards 2002

Kyllä (1)

Lämpökäsitellyt juustot

ks. 28 kohta

Food Act 1981 Animal Products Act (1999)

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EU) N:o 605/2010 |
| --- | --- |

(EU) N:o 605/2010

Kyllä (1)

| — | Pastöroimattomat maitotuotteet (lukuun ottamatta raakamaitoa) |
| --- | --- |

—

Pastöroimattomat maitotuotteet (lukuun ottamatta raakamaitoa)

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Food Act 1981

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EU) N:o 605/2010 |
| --- | --- |

(EU) N:o 605/2010

Kyllä (1)

9.   Ihmisravinnoksi tarkoitetut kalastustuotteet (eläviä lukuun ottamatta)

Eläinten terveys

Luonnonvaraiset, merestä

| — | Eväkalat |
| --- | --- |

—

Eväkalat

| — | Mäti/maiti |
| --- | --- |

—

Mäti/maiti

| — | Nilviäiset |
| --- | --- |

—

Nilviäiset

| — | Piikkinahkaiset |
| --- | --- |

—

Piikkinahkaiset

| — | Vaippaeläimet, merikotilot ja äyriäiset |
| --- | --- |

—

Vaippaeläimet, merikotilot ja äyriäiset

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 1251/2008

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Lohikalat

ks. 28 kohta

Mäti/maiti

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

Asetus (EY) N:o 1251/2008

Kyllä (1)

Luonnonvaraiset, makeasta vedestä

| — | Lohikalat |
| --- | --- |

—

Lohikalat

| — | Mäti/maiti |
| --- | --- |

—

Mäti/maiti

| — | Ravut |
| --- | --- |

—

Ravut

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 1251/2008

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Lohikalat

ks. 28 kohta

Mäti/maiti

ks. 28 kohta

Ravut (jäädytetyt tai jalostetut)

Animal Products Act 1999

Asetus (EY) N:o 1251/2008

Kyllä (1)

Ravut (jäädytetyt tai jalostetut)

| — | Eväkalat (muut kuin lohikalat) |
| --- | --- |

—

Eväkalat (muut kuin lohikalat)

| — | Nilviäiset |
| --- | --- |

—

Nilviäiset

| — | Äyriäiset |
| --- | --- |

—

Äyriäiset

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 1251/2008

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

Asetus (EY) N:o 1251/2008

Kyllä (1)

Vesiviljelytuotteet (merestä ja makeasta vedestä – viljellyt)

| — | Lohikalat |
| --- | --- |

—

Lohikalat

| — | Mäti/maiti |
| --- | --- |

—

Mäti/maiti

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 1251/2008

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Lohikalat

ks. 28 kohta

Mäti/maiti

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

Asetus (EY) N:o 1251/2008

Kyllä (1)

Lohikalat (peratut)

| — | Nilviäiset, piikkinahkaiset |
| --- | --- |

—

Nilviäiset, piikkinahkaiset

| — | Vaippaeläimet, merikotilot ja äyriäiset |
| --- | --- |

—

Vaippaeläimet, merikotilot ja äyriäiset

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 1251/2008

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Jäädytetyt tai jalostetut

Animal Products Act 1999

Asetus (EY) N:o 1251/2008

Kyllä (1)

Jäädytetyt tai jalostetut

| — | Eväkalat (muut kuin lohikalat) |
| --- | --- |

—

Eväkalat (muut kuin lohikalat)

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 1251/2008

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

Asetus (EY) N:o 1251/2008

Kyllä (1)

Kansanterveys

| — | Eväkalat |
| --- | --- |

—

Eväkalat

| — | Mäti/maiti |
| --- | --- |

—

Mäti/maiti

| — | Simpukat, piikkinahkaiset, vaippaeläimet, merikotilot ja äyriäiset |
| --- | --- |

—

Simpukat, piikkinahkaiset, vaippaeläimet, merikotilot ja äyriäiset

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

(vesiviljelyn osalta)

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EY) N:o 2074/2005 |
| --- | --- |

(EY) N:o 2074/2005

Kyllä (1)

10.   Elävät kalat, nilviäiset, äyriäiset, myös mäti ja sukusolut

Eläinten terveys

Ihmisravinnoksi tarkoitetut

| — | elävät nilviäiset piikkinahkaiset, vaippaeläimet, kotilot |
| --- | --- |

—

elävät nilviäiset piikkinahkaiset, vaippaeläimet, kotilot

| — | elävät äyriäiset |
| --- | --- |

—

elävät äyriäiset

| — | elävät eväkalat |
| --- | --- |

—

elävät eväkalat

| — | muut vesieläimet |
| --- | --- |

—

muut vesieläimet

93/53/ETY

95/70/EY

2002/99/EY

Asetus (EY) N:o 1251/2008

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

Asetus (EY) N:o 1251/2008

Kyllä (1)

Lisääntymiseen, viljelyyn, uudelleen sijoittamiseen tarkoitetut

| — | elävät nilviäiset ja kalat |
| --- | --- |

—

elävät nilviäiset ja kalat

93/53/ETY

95/70/EY

Asetus (EY) N:o 1251/2008

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

Asetus (EY) N:o 1251/2008

Kyllä (3)

Kansanterveys

| — | elävät eväkalat |
| --- | --- |

—

elävät eväkalat

| — | elävät nilviäiset, piikkinahkaiset, vaippaeläimet ja kotilot |
| --- | --- |

—

elävät nilviäiset, piikkinahkaiset, vaippaeläimet ja kotilot

| — | elävät äyriäiset |
| --- | --- |

—

elävät äyriäiset

| — | muut kalat |
| --- | --- |

—

muut kalat

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Food Act 1981

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

(vesiviljelyn osalta, ihmisravinnoksi tarkoitetut)

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EY) N:o 2074/2005 |
| --- | --- |

(EY) N:o 2074/2005

Kyllä (1)

11.   Ihmisravinnoksi tarkoitetut muut tuotteet

11.A   Hunaja

Eläinten terveys

92/118/ETY

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

92/118/ETY

2002/99/EY

Kyllä (3)

Kansanterveys

2001/110/EY

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Food Act 1981

Health Act 1956

NE

Animal Products Act 1999

2001/110/EY

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EY) N:o 2074/2005 |
| --- | --- |

(EY) N:o 2074/2005

Kyllä (3)

11.B   Sammakonreidet

Eläinten terveys

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

2002/99/EY

NE

Kansanterveys

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Food Act 1981

Health Act 1956

NE

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EY) N:o 2074/2005 |
| --- | --- |

(EY) N:o 2074/2005

NE

11.C   Ihmisravinnoksi tarkoitetut etanat

Eläinten terveys

2002/99/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

2002/99/EY

NE

Kansanterveys

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Food Act 1981

Health Act 1956

NE

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EY) N:o 2074/2005 |
| --- | --- |

(EY) N:o 2074/2005

NE

11.D   Munatuotteet

Eläinten terveys

2002/99/EY

2009/158/EY

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

2002/99/EY

2009/158/EY

NE

Kansanterveys

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Food Act 1981

Health Act 1956

NE

Animal Products Act 1999

2011/163/EU

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EY) N:o 798/2008 |
| --- | --- |

(EY) N:o 798/2008

NE

4 jakso

Muut kuin ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet

| Tuote | EU:n vienti Uuteen-Seelantiin (1) | Uuden-Seelannin vienti EU:hun |
| --- | --- | --- |
| Kaupan edellytykset | Vastaavuus | Erityisedellytykset | Toimi | Kaupan edellytykset | Vastaavuus | Erityisedellytykset | Toimi |
| EU:n normit | Uuden-Seelannin normit | Uuden-Seelannin normit | EU:n normit |
| 12.   Eläinten suolet lemmikkieläinten ravinnoksi tai teknisiin tarkoituksiin |
| Eläinten terveys







  — | Nautaeläimet |

Tuote

EU:n vienti Uuteen-Seelantiin (1)

Uuden-Seelannin vienti EU:hun

Kaupan edellytykset

Vastaavuus

Erityisedellytykset

Toimi

Kaupan edellytykset

Vastaavuus

Erityisedellytykset

Toimi

EU:n normit

Uuden-Seelannin normit

Uuden-Seelannin normit

EU:n normit

12.   Eläinten suolet lemmikkieläinten ravinnoksi tai teknisiin tarkoituksiin

Eläinten terveys

—

Nautaeläimet

| — | Lampaat |
| --- | --- |

—

Lampaat

| — | Vuohet |
| --- | --- |

—

Vuohet

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (2)

TSE:itä koskevia rajoituksia sovelletaan.

Animal Products Act 1999

2003/779/EY

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 (EY) |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001 (EY)

| | N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Kyllä (1)

BSE

ks. 28 kohta

Kansanterveys

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Health Act 1956

Agricultural Compounds and Veterinary Medicines Act 1997

Kyllä (1)

BSE

ks. 28 kohta

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Kyllä (1)

BSE

ks. 28 kohta

13.   Muut kuin ihmisravinnoksi tarkoitetut maito, maitotuotteet ja ternimaito,

Eläinten terveys

| — | Nautaeläimet |
| --- | --- |

—

Nautaeläimet

| — | Lampaat |
| --- | --- |

—

Lampaat

| — | Vuohet |
| --- | --- |

—

Vuohet

Pastöroitu, iskukuumennettu (UHT) tai steriloitu

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Kyllä (1)

Rehuketjun ulkopuolella käytettäväksi tarkoitetut pastöroimaton ternimaito ja maito

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (3)

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Kyllä (3)

Kansanterveys

N.A.

N.A.

14.   Muuhun käyttöön kuin rehuaineiksi, orgaanisiksi lannoitteiksi tai maanparannusaineiksi tarkoitetut luut ja luutuotteet (lukuun ottamatta luujauhoa), sarvet ja sarvituotteet (lukuun ottamatta sarvijauhoa), kaviot, sorkat ja niistä valmistetut tuotteet (lukuun ottamatta sorkka- ja kaviojauhoa)

Eläinten terveys

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Kyllä (1)

BSE

ks. 28 kohta

Kansanterveys

N.A.

N.A.

15.   Rehuksi tarkoitettu käsitelty (renderoitu) eläinvalkuainen

Eläinten terveys

Lemmikkieläinten ruoan tuotantoon tarkoitettu PAP

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Kyllä (1)

BSE

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Kyllä (1)

BSE

ks. 28 kohta

Muusta kuin nisäkäsperäisestä aineksesta peräisin oleva PAP

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

| — | kala-aines |
| --- | --- |

—

kala-aines

Kyllä (1)

Kyllä (1)

| — | lintuaines |
| --- | --- |

—

lintuaines

Kyllä (2)

70 °C/50 min

80 °C/9 min tai 100 °C/1 min

tai vastaava

Kyllä (1)

Kansanterveys

N.A.

N.A.

16.   Rehuketjun ulkopuolella käytettäväksi tarkoitetut hevoseläinten veri ja verituotteet (lukuun ottamatta hevoseläimistä peräisin olevaa seerumia)

Eläinten terveys

| — | Naudan, lampaan, vuohen, sian |
| --- | --- |

—

Naudan, lampaan, vuohen, sian

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Kyllä (1)

BSE

ks. 28 kohta

| — | Hevoseläimet |
| --- | --- |

—

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

NE

| — | Lintujen |
| --- | --- |

—

Lintujen

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

NE

Kansanterveys

N.A.

N.A.

17.   Muuksi kuin ihmisravinnoksi tarkoitetut laardi ja renderoidut rasvat, mukaan luettuina kalaöljyt

Eläinten terveys

| — | Renderoidut rasvat ja öljyt |
| --- | --- |

—

Renderoidut rasvat ja öljyt

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

BSE

ks. 28 kohta

Sovelletaan BSE:hen liittyviä lisämerkintävaatimuksia

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Kyllä (1)

BSE

ks. 28 kohta

| — | Laardi (sian) |
| --- | --- |

—

Laardi (sian)

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Tuotteen oltava peräisin tuoreesta sianlihasta, tarhatusta tai luonnonvaraisesta riistasta, jonka asema on Kyllä (1) edellä mainitun eläinten terveyden osalta.

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Kyllä (1)

CSF

ks. 28 kohta

| — | Kalaöljy |
| --- | --- |

—

Kalaöljy

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Kyllä (1)

Luokkaan 2 tai 3 kuuluvasta aineksesta tuotetut rasvajohdannaiset asetuksen (EY) N:o 1069/2009 mukaisesti

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Biosecurity Act 1993 S 22

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

E

Kansanterveys

N.A.

N.A.

18.A   Rehuksi tarkoitetut tai rehuketjun ulkopuolella käytettäväksi tarkoitetut gelatiinit

Eläinten terveys

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

NE

Kansanterveys

N.A.

N.A.

18.B   Hydrolisoitu proteiini, kollageeni, di- ja trikalsiumfosfaatti

Eläinten terveys

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

NE

Kansanterveys

N.A.

N.A.

19.   Vuodat ja nahat

Eläinten terveys

| — | Sorkka- ja kavioeläimet, lukuun ottamatta hevoseläimiä |
| --- | --- |

—

Sorkka- ja kavioeläimet, lukuun ottamatta hevoseläimiä

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Kyllä (1)

| — | Hevoseläimet |
| --- | --- |

—

Hevoseläimet

| — | Muut nisäkkäät |
| --- | --- |

—

Muut nisäkkäät

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

NE

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Kyllä (1)

| — | Sileälastaiset linnut (strutsi, emu, nandu) |
| --- | --- |

—

Sileälastaiset linnut (strutsi, emu, nandu)

Asetus (EY) N:o 1069/2009

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Asetus (EY) N:o 1069/2009

Kyllä (1)

Kansanterveys

N.A.

N.A.

20.   Villa ja kuitu/karva

Eläinten terveys

| — | Lampaat, vuohet ja kamelieläimet |
| --- | --- |

—

Lampaat, vuohet ja kamelieläimet

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Vain huuhdottu villa

Puhdas ja pesty 75 °C:ssa tai vastaava

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Kyllä (1)

| — | Muut märehtijät ja siat |
| --- | --- |

—

Muut märehtijät ja siat

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

NE

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Kyllä (1)

| — | Muut |
| --- | --- |

—

Muut

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

NE

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Kyllä (1)

Kansanterveys

N.A.

N.A.

21.   Vain luokkaan 3 kuuluvaa ainesta sisältävä lemmikkieläinten ruoka (myös jalostettu)

Eläinten terveys

Jalostettu lemmikkieläinten ruoka (nisäkäsperäinen)

| | Ilmatiiviisti suljetut säiliöt |
| --- | --- |

Ilmatiiviisti suljetut säiliöt

| | Puolikostea ja kuivattu lemmikkieläinten ruoka |
| --- | --- |

Puolikostea ja kuivattu lemmikkieläinten ruoka

| | Sorkka- ja kavioeläimistä (lukuun ottamatta hevoseläimiä) saadut koiran puruluut |
| --- | --- |

Sorkka- ja kavioeläimistä (lukuun ottamatta hevoseläimiä) saadut koiran puruluut

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

BSE

ks. 28 kohta

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Kyllä (1)

BSE

ks. 28 kohta

Arominvahventeet

NE

Kyllä (3)

Jalostettu lemmikkieläinten ruoka (muu kuin nisäkäsperäinen)

| — | Ilmatiiviisti suljetut säiliöt |
| --- | --- |

—

Ilmatiiviisti suljetut säiliöt

| — | Puolikostea ja kuivattu lemmikkieläinten ruoka |
| --- | --- |

—

Puolikostea ja kuivattu lemmikkieläinten ruoka

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Kyllä (1)

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Kyllä (1)

| — | kala-aines |
| --- | --- |

—

kala-aines

Kyllä (1)

Kyllä (1)

| — | lintuaines |
| --- | --- |

—

lintuaines

Kyllä (2)

70 °C/50 min

80 °C/9 min

100 °C/1 min tai vastaava

Kyllä (1)

Arominvahventeet

NE

Kyllä (3)

Raaka lemmikkieläinten ruoka

suoraan ravinnoksi

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

NE

BSE

ks. 28 kohta

Kansanterveys

N.A.

N.A.

22.   Hevoseläimistä peräisin oleva seerumi

Eläinten terveys

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

NE

Kansanterveys

N.A.

N.A.

23.   Rehun, myös lemmikkieläinten ruoan, valmistukseen ja rehuketjun ulkopuolella käytettäväksi tarkoitetut muut eläimistä saatavat sivutuotteet

Eläinten terveys

Tuore liha

| — | Naudan |
| --- | --- |

—

Naudan

| — | Lampaan |
| --- | --- |

—

Lampaan

| — | Vuohen |
| --- | --- |

—

Vuohen

| — | Sian |
| --- | --- |

—

Sian

| — | Hevosen |
| --- | --- |

—

Hevosen

Asetus

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Tuotteen oltava peräisin tuoreesta lihasta, tarhatusta tai luonnonvaraisesta riistasta, jonka määrittely on Kyllä (1) edellä mainitun eläinten terveyden osalta.

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 999/2001 |
| --- | --- |

(EY) N:o 999/2001

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Kyllä (1)

BSE

ks. 28 kohta

Tarhattu riista

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

| — | Hirvieläimet |
| --- | --- |

—

Hirvieläimet

Luonnonvarainen riista

| — | Siat |
| --- | --- |

—

Siat

| — | Hirvieläimet |
| --- | --- |

—

Hirvieläimet

BSE

ks. 28 kohta

Täydentävä sovelletaan BSE:hen liittyviä merkintävaatimuksia

CSF ks. 28 kohta

Tuore liha

| — | Siipikarja |
| --- | --- |

—

Siipikarja

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

NE

Tarhattu ja luonnonvarainen riista

| — | Riistalinnut |
| --- | --- |

—

Riistalinnut

Muut lajit

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

E

Kansanterveys

N.A.

N.A.

24.   Muut kuin ihmisravinnoksi tarkoitetut mehiläistuotteet

Eläinten terveys

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

NE

Kansanterveys

N.A.

N.A.

25.   Metsästystrofeet

Eläinten terveys

| — | Nisäkkäät |
| --- | --- |

—

Nisäkkäät

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Kyllä (1)

| — | Linnut |
| --- | --- |

—

Linnut

NE

NE

Kansanterveys

N.A.

N.A.

26.   Lanta, jalostettu

Eläinten terveys

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Biosecurity Act 1993 S 22

NE

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

NE

Kansanterveys

N.A.

N.A.

5 jakso

Yleiset monialaiset kysymykset

| | EU:n vienti Uuteen-Seelantiin (1) | Uuden-Seelannin vienti EU:hun |
| --- | --- | --- |
| Kaupan edellytykset | Vastaavuus | Erityisedellytykset | Toimi | Kaupan edellytykset | Vastaavuus | Erityisedellytykset | Toimi |
| EU:n normit | Uuden-Seelannin normit | Uuden-Seelannin normit | EU:n normit |
| 27.   Monialaiset kysymykset |
| Vesi | 98/83/EY | Animal Products Act 1999
  Health Act 1956 | Kyllä (1) | | | Animal Products Act 1999 | 98/83/EY | Kyllä (1) | | |
| Jäämät

  Jäämien valvonta






  — | Punalihaiset lajit |

EU:n vienti Uuteen-Seelantiin (1)

Uuden-Seelannin vienti EU:hun

Kaupan edellytykset

Vastaavuus

Erityisedellytykset

Toimi

Kaupan edellytykset

Vastaavuus

Erityisedellytykset

Toimi

EU:n normit

Uuden-Seelannin normit

Uuden-Seelannin normit

EU:n normit

27.   Monialaiset kysymykset

Vesi

98/83/EY

Animal Products Act 1999

Health Act 1956

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

98/83/EY

Kyllä (1)

Jäämät

Jäämien valvonta

—

Punalihaiset lajit

96/22/EY

96/23/EY

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

96/22/EY

96/23/EY

Kyllä (1)

| — | Muut lajit, muut tuotteet |
| --- | --- |

—

Muut lajit, muut tuotteet

Kyllä (3)

Kyllä (3)

Todistusjärjestelmät

96/93/EY

Animal Products Act 1999

Kyllä (1)

Vastaavuusasemaa sovelletaan kaikkiin eläimiin ja eläintuotteisiin, joille on tapauksen mukaan myönnetty sekä eläinten terveyttä että kansanterveyttä koskeva vastaavuus (Kyllä 1)

Animal Products Act 1999

92/118/ETY

96/93/EY

2002/99/EY

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EY) N:o 2074/2005 |
| --- | --- |

(EY) N:o 2074/2005

| | (EY) N:o 1251/2008 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1251/2008

| | (EY) N:o 1069/2009 |
| --- | --- |

(EY) N:o 1069/2009

| | (EU) N:o 142/2011 |
| --- | --- |

(EU) N:o 142/2011

Kyllä (1)

Vastaavuusasemaa sovelletaan kaikkiin eläimiin ja eläintuotteisiin, joilla on vastaavuusasema ’Kyllä (1)’ kohdissa 3, 4A, 4C, 4D, 5A, 5C, 5D, 6A, 6C, 6D, 7A, 7B, 7C, 7D, 7E, 7H, 9, 10, 12, 15, 16, 17, 19, 21 ja 23.

Kun virallinen terveystodistus annetaan lähetyksen lähettämisen jälkeen, sen mukana on oltava viittaus asiaankuuluvaan soveltuvuusasiakirjaan (ED), virallisen terveystodistuksen liitteenä olevan soveltuvuusasiakirjan antamispäivämäärä, lähetyksen lähetyspäivämäärä sekä virallisen terveystodistuksen allekirjoituspäivämäärä. Uuden-Seelannin on ilmoitettava saapumismaan rajatarkastusasemalle kaikista todistuksiin liittyvistä ongelmista, jotka ovat ilmenneet sen jälkeen, kun lähetys on lähtenyt Uudesta-Seelannista.

Maahantuotujen eläinperäisten tuotteiden jälleenvienti

96/93/EY

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Biosecurity Act 1993

Kyllä (1)

Eläintuotteet voivat olla saatuja tai osittain saatuja vaatimustenmukaisista eläintuotteista, jotka ovat peräisin sellaisista kolmansista maista ja laitoksista, jotka saavat käydä kauppaa EU:n ja Uuden-Seelannin kanssa.

Animal Products Act 1999

Food Act 1981

Biosecurity Act 1993

96/93/EY

Kyllä (1)

Eläintuotteet voivat olla saatuja tai osittain saatuja vaatimustenmukaisista eläintuotteista, jotka ovat peräisin sellaisista kolmansista maista ja laitoksista, jotka saavat käydä kauppaa EU:n ja Uuden-Seelannin kanssa.

Mikrobiologinen seuranta/testausjärjestelmä
   (3)
   (4),

mukaan luettuina testimenetelmät ja näytteenottoa ja valmistusta koskevat vaatimukset sekä sääntelytoimet

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EY) N:o 2073/2005 |
| --- | --- |

(EY) N:o 2073/2005

Animal Products Act 1999

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 853/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 853/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

| | (EY) N:o 2073/2005 |
| --- | --- |

(EY) N:o 2073/2005

Kyllä (1)

Laitosten luettelointijärjestelmät (5)

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2002 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2002

| | (EY) N:o 882/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 882/2004

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Animal Products Act 1999

Kyllä (1)

Animal Products Act 1999

Asetukset

| | (EY) N:o 852/2002 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2002

| | (EY) N:o 882/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 882/2004

| | (EY) N:o 852/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 852/2004

| | (EY) N:o 854/2004 |
| --- | --- |

(EY) N:o 854/2004

Kyllä (1)

Vastaavuusasemaa sovelletaan kaikkiin eläintuotteisiin, joille on myönnetty kansanterveyttä koskeva vastaavuus ’Kyllä (1)’ sellaisena kuin se on vahvistettu tässä liitteessä.

Menettelyt, jotka koskevat laitosten luettelointia muiden kuin ’Kyllä (1)’ hyödykkeiden osalta, on tarkistettava.

28.   Erilaiset todistusta koskevat määräykset: Vakuutukset on annettava kansanterveyttä tai eläinten terveyttä koskevissa todistuksissa.

Käsiteltävä asia

Todistusmääräykset

Q-kuume

Uusi-Seelanti on tunnustettu vapaaksi Q-kuumeesta.

Nautojen siemennesteen ja alkioiden kaupassa EU:sta Uuteen-Seelantiin jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen vakuuttaa, että

Parhaan tietoni mukaan ja siltä osin kuin olen voinut todeta, luovuttajaeläimet eivät ole koskaan saaneet positiivista tulosta Q-kuume -testissä.

JA naudan siemennesteen osalta

JOKO

Luovuttajaeläimille on tehty komplementin sitoutumistesti (CFT) (tulos on negatiivinen, kun komplementti ei sitoudu laimennoksen ollessa 1:10 tai sitä suurempi) tai ELISA-testi Q-kuumeen toteamiseksi näytteelle, joka on kerätty 21–120 päivää ennen kutakin Uuteen-Seelantiin vietäväksi tarkoitetun siemennesteen keruujaksoa (jakson kesto enintään 60 päivää), negatiivisin tuloksin.

TAI

Kustakin Uuteen-Seelantiin vietävästä keruuerästä otettu siemennestenäyte on testattu käyttämällä laboratoriossa validoitua Q-kuumeen PCR-testiä, joka on OIE:n Maaeläinten diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän käsikirjan (Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals) Q-kuumetta koskevassa luvussa esitettyjen menetelmien mukainen.

JA naudan alkioiden osalta

JOKO

Luovuttajaeläimille on tehty komplementin sitoutumistesti (CFT) (tulos on negatiivinen, kun komplementti ei sitoudu laimennoksen ollessa 1:10 tai sitä suurempi) tai ELISA-testi Q-kuumeen toteamiseksi näytteelle, joka on kerätty 21–120 päivää ennen kutakin Uuteen-Seelantiin vietäväksi tarkoitettujen alkioiden keruujaksoa, negatiivisin tuloksin.

TAI

Kustakin Uuteen-Seelantiin vietävästä keruuerästä otettu alkio/varhaismunasolunäyte ja keruu- ja/tai pesuliuokset on testattu käyttämällä laboratoriossa validoitua Q-kuumeen PCR-testiä, joka on OIE:n Maaeläinten diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän käsikirjan (Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals) Q-kuumetta koskevassa luvussa esitettyjen menetelmien mukainen.

BVD tyyppi II

Uusi-Seelanti on tunnustettu vapaaksi naudan virusripulista (BVDV), tyyppi II.

Naudan alkioiden kaupassa EU:sta Uuteen-Seelantiin jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen vakuuttaa, että

JOKO

Luovuttajaeläimelle on tehty ELISA-testi antigeenien toteamiseksi tai virusisolaatiotesti naudan virusripulin varalta negatiivisin tuloksin enintään kolmekymmentä (30) päivää ennen saapumista alkuperäkarjaan, ja se on ollut alkuperäkarjassa yli kuusi (6) kuukautta ennen tätä lähetystä varten tehtyä alkionkeruuta, ja se on ollut eristyksissä muista eläimistä, joista ei ole saatu negatiivista testitulosta.

TAI

Ensimmäisestä tätä lähetystä varten luovuttajaeläimestä otetusta alkionkeräyksestä joko elinkyvyttömien varhaismunasolujen/alkioiden ja pesuliuoksen yhdistetylle näytteelle (kuten in vivo -tuotettuja alkioita koskevassa OIE:n säännöstön luvussa) tai alkiolle on tehty joko virusisolaatio tai PCR-testi naudan virusripulin varalta negatiivisin tuloksin.

Bluetongue-tauti

Uusi-Seelanti on tunnustettu vapaaksi bluetongue-taudista ja epitsoottisesta verenvuototaudista.

Nautojen siemennesteen kaupassa EU:sta Uuteen-Seelantiin jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen vakuuttaa, että

Naudan siemenneste on bluetongue-tautia koskevan OIE:n säännöstön luvun määräysten mukaista soveltuvin osin.

IBR

Elävien nautaeläinten kaupassa Uudesta-Seelannista päätöksen 2004/558/EY liitteessä I lueteltuihin jäsenvaltioihin tai niiden alueille Uuden-Seelannin on annettava vakuutus komission päätöksen 2004/558/EY 2 artiklan mukaisesti ja päätöksen 2004/558/EY liitteessä II lueteltuihin jäsenvaltioihin tai niiden alueille Uuden-Seelannin on annettava vakuutus päätöksen 2004/558/EY 3 artiklan mukaisesti. Tämä vakuutus on annettava terveystodistuksessa komission asetuksen (EU) N:o 206/2010 mukaisesti.

BSE

Naudasta, lampaasta tai vuohesta peräisin olevaa ainesta sisältävien tuotteiden vienti EU:sta Uuteen-Seelantiin (kaikkien muiden asiaa koskevien EU:n normien noudattamisen lisäksi)

Tämä tuote ei sisällä muuta ainesta kuin sellaista ainesta eikä sitä ole saatu muusta kuin sellaisesta aineksesta, joka on peräisin naudoista, lampaista tai vuohista, jotka ovat syntyneet ja jotka on kasvatettu yhtäjaksoisesti ja teurastettu Euroopan unionissa, ja joka on tuotettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 999/2001 ja (EY) N:o 1069/2009, soveltuvin osin, mukaisesti.

Huomautus: Mikäli tuotteet sisältävät muuta ainesta kuin sellaista ainesta, joka on peräisin naudoista, lampaista tai vuohista, jotka ovat syntyneet ja jotka on kasvatettu yhtäjaksoisesti ja teurastettu Euroopan unionissa, kyseisestä aineksesta on esitettävä varmennus sovellettavan Uuden-Seelannin todistuspäätöksen kolmatta maata koskevien lisäsäännösten mukaisesti.

BSE

Naudasta, lampaasta tai vuohesta peräisin olevaa ainesta sisältävien tuotteiden vienti Uudesta-Seelannista EU:hun

Ihmisravinnoksi – tuore liha, jauheliha ja raakalihavalmisteet, lihavalmisteet, käsitellyt suolet, renderoidut eläinrasvat, rasvan sulatuksessa syntyvä proteiinijäännös ja gelatiini:

| a) | Maa tai alue on luokiteltu asetuksen (EY) N:o 999/2001 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti maaksi tai alueeksi, jonka BSE-riski on merkityksettömän alhainen. |
| --- | --- |

a)

Maa tai alue on luokiteltu asetuksen (EY) N:o 999/2001 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti maaksi tai alueeksi, jonka BSE-riski on merkityksettömän alhainen.

| b) | Eläimet, joista naudoista, lampaista tai vuohista peräisin olevat tuotteet saatiin, ovat syntyneet ja on kasvatettu yhtäjaksoisesti sekä teurastettu maassa, jonka BSE-riski on merkityksettömän alhainen. |
| --- | --- |

b)

Eläimet, joista naudoista, lampaista tai vuohista peräisin olevat tuotteet saatiin, ovat syntyneet ja on kasvatettu yhtäjaksoisesti sekä teurastettu maassa, jonka BSE-riski on merkityksettömän alhainen.

Sivutuotteet – renderoidut rasvat, lemmikkieläinten ruoka, verituotteet, käsitelty eläinvalkuainen, luut ja luutuotteet, luokkaan 3 kuuluva aines ja gelatiini:

Eläimistä saatava sivutuote ei sisällä ainesta eikä sitä ole tehty aineksesta, joka on peräisin muista kuin sellaisista naudoista, lampaista tai vuohista, jotka ovat syntyneet ja jotka on kasvatettu yhtäjaksoisesti ja teurastettu maassa tai alueella, joka on luokiteltu asetuksen (EY) N:o 999/2001 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehdyllä päätöksellä maaksi tai alueeksi, jonka BSE-riski on merkityksettömän alhainen.

PRRS

Sianlihan kaupassa EU:sta Uuteen-Seelantiin jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen vakuuttaa, että sianliha on

| | JOKO






  i) | saatu eläimistä, joita on syntymästään lähtien pidetty yhtäjaksoisesti Suomessa tai Ruotsissa, joissa ei esiinny sikojen lisääntymishäiriö- ja keuhkotulehdusoireyhtymää; |
| --- | --- | --- |

JOKO

i)

saatu eläimistä, joita on syntymästään lähtien pidetty yhtäjaksoisesti Suomessa tai Ruotsissa, joissa ei esiinny sikojen lisääntymishäiriö- ja keuhkotulehdusoireyhtymää;

| | TAI






  ii) | keitetty johonkin seuraavista sisälämpötiloista seuraavanpituiseksi ajaksi: | 56 °C:een 60 minuutin ajaksi; |
| --- | --- | --- | --- |

TAI

ii)

keitetty johonkin seuraavista sisälämpötiloista seuraavanpituiseksi ajaksi:

56 °C:een 60 minuutin ajaksi;

| | 57 °C:een 55 minuutin ajaksi; |
| --- | --- |

57 °C:een 55 minuutin ajaksi;

| | 58 °C:een 50 minuutin ajaksi; |
| --- | --- |

58 °C:een 50 minuutin ajaksi;

| | 59 °C:een 45 minuutin ajaksi; |
| --- | --- |

59 °C:een 45 minuutin ajaksi;

| | 60 °C:een 40 minuutin ajaksi; |
| --- | --- |

60 °C:een 40 minuutin ajaksi;

| | 61 °C:een 35 minuutin ajaksi; |
| --- | --- |

61 °C:een 35 minuutin ajaksi;

| | 62 °C:een 30 minuutin ajaksi; |
| --- | --- |

62 °C:een 30 minuutin ajaksi;

| | 63 °C:een 25 minuutin ajaksi; |
| --- | --- |

63 °C:een 25 minuutin ajaksi;

| | 64 °C:een 22 minuutin ajaksi; |
| --- | --- |

64 °C:een 22 minuutin ajaksi;

| | 65 °C:een 20 minuutin ajaksi; |
| --- | --- |

65 °C:een 20 minuutin ajaksi;

| | 66 °C:een 17 minuutin ajaksi; |
| --- | --- |

66 °C:een 17 minuutin ajaksi;

| | 67 °C:een 15 minuutin ajaksi; |
| --- | --- |

67 °C:een 15 minuutin ajaksi;

| | 68 °C:een 13 minuutin ajaksi; |
| --- | --- |

68 °C:een 13 minuutin ajaksi;

| | 69 °C:een 12 minuutin ajaksi; tai |
| --- | --- |

69 °C:een 12 minuutin ajaksi; tai

| | 70 °C:een 11 minuutin ajaksi; |
| --- | --- |

70 °C:een 11 minuutin ajaksi;

| | TAI






  iii) | kypsytetty siten, että tuotteelle on tehty käsittely, jolla varmistetaan, että liha täyttää yhden seuraavista vaatimuksista: | sen pH-arvo on 5 tai sen alle; tai |
| --- | --- | --- | --- |

TAI

iii)

kypsytetty siten, että tuotteelle on tehty käsittely, jolla varmistetaan, että liha täyttää yhden seuraavista vaatimuksista:

sen pH-arvo on 5 tai sen alle; tai

| | fermentoitu (maitohappokäymisen avulla) niin, että sen pH-arvo on 6,0 tai sen alle, ja |
| --- | --- |

fermentoitu (maitohappokäymisen avulla) niin, että sen pH-arvo on 6,0 tai sen alle, ja

| | suolattu/kypsytetty vähintään 21 päivän ajan; tai |
| --- | --- |

suolattu/kypsytetty vähintään 21 päivän ajan; tai

| | voidaan virallisesti sertifioida Prosciutto di Parmaksi tai |
| --- | --- |

voidaan virallisesti sertifioida Prosciutto di Parmaksi tai

| | vastaavan 12 kuukauden mittaisen kuivasuolausprosessin läpikäyneeksi; |
| --- | --- |

vastaavan 12 kuukauden mittaisen kuivasuolausprosessin läpikäyneeksi;

| | TAI






  iv) | valmistettu myyntivalmiiksi paloiksi, jotka on pakattu suoraa vähittäismyyntiä varten, ei kuitenkaan jauheliha eikä pää ja niska, ei yli 3 kg:n suuruisina pakkauksina, ja joista on poistettu seuraavat kudokset: kainalon imusolmukkeet, suoliluun sisemmät ja ulommat imusolmukkeet, ristiluuvaltimoiden imusolmukkeet, nivustaipeen syvät imusolmukkeet, nivustaipeen pinnalliset imusolmukkeet, polvitaipeen pinnalliset ja syvät imusolmukkeet, selänpuoleiset pinnalliset kaulaimusolmukkeet, vatsanpuoleiset pinnalliset kaulaimusolmukkeet, keskimmäiset pinnalliset kaulaimusolmukkeet, pakaran ja istuinluun imusolmukkeet sekä muut makroskooppisesti näkyvät imusolmukekudokset (eli imusolmukkeet ja imusuonet), joita on löydetty jalostuksen aikana; |
| --- | --- | --- |

TAI

iv)

valmistettu myyntivalmiiksi paloiksi, jotka on pakattu suoraa vähittäismyyntiä varten, ei kuitenkaan jauheliha eikä pää ja niska, ei yli 3 kg:n suuruisina pakkauksina, ja joista on poistettu seuraavat kudokset: kainalon imusolmukkeet, suoliluun sisemmät ja ulommat imusolmukkeet, ristiluuvaltimoiden imusolmukkeet, nivustaipeen syvät imusolmukkeet, nivustaipeen pinnalliset imusolmukkeet, polvitaipeen pinnalliset ja syvät imusolmukkeet, selänpuoleiset pinnalliset kaulaimusolmukkeet, vatsanpuoleiset pinnalliset kaulaimusolmukkeet, keskimmäiset pinnalliset kaulaimusolmukkeet, pakaran ja istuinluun imusolmukkeet sekä muut makroskooppisesti näkyvät imusolmukekudokset (eli imusolmukkeet ja imusuonet), joita on löydetty jalostuksen aikana;

| | TAI






  v) | ei mikään edellisistä (Huom. Nämä tuotteet on jalostettava Uudessa-Seelannissa ennen kuin niille voidaan myöntää bioturvallisuushyväksyntä.) |
| --- | --- | --- |

TAI

v)

ei mikään edellisistä (Huom. Nämä tuotteet on jalostettava Uudessa-Seelannissa ennen kuin niille voidaan myöntää bioturvallisuushyväksyntä.)

Aujeszkyn tauti

Elävien sikojen kaupassa Uudesta-Seelannista jäsenvaltioihin tai niiden alueille, jotka on lueteltu päätöksen 2008/185/EY liitteessä I ja II, Uuden-Seelannin on annettava vakuutus päätöksen 2008/185/EY mukaisesti. Tämä vakuutus on annettava terveystodistuksessa komission asetuksen (EU) N:o 206/2010 mukaisesti.

CSF

| — | ainoastaan luonnonvaraiset siat |
| --- | --- |

—

ainoastaan luonnonvaraiset siat

Luonnonvaraisten sikojen kaupassa EU:sta Uuteen-Seelantiin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on vakuutettava tuotteiden olevan saatu alueilta, joilla ei ole esiintynyt klassista sikaruttoa luonnonvaraisissa sioissa 60 edellisen päivän aikana. Tämä vakuutus on annettava terveystodistuksessa.

’Tässä kuvattu luonnonvaraisista sioista saatu tuote on hankittu alueilta, joilla ei ole esiintynyt klassista sikaruttoa luonnonvaraisissa sioissa 60 edellisen päivän aikana.’

Elävät mehiläiset/kimalaiset

Elävät mehiläiset/kimalaiset

Kaupassa Uudesta-Seelannista EU:hun elävien mehiläisten/kimalaisten terveystodistuksessa on oltava seuraava vakuutus:

Kaupassa Uudesta-Seelannista EU:hun

Tässä kuvatut mehiläiset/kimalaiset (1)

1

| a) | tulevat toimivaltaisen viranomaisen valvomasta ja tarkastamasta mehiläistarhasta; |
| --- | --- |

a)

tulevat toimivaltaisen viranomaisen valvomasta ja tarkastamasta mehiläistarhasta;

| b) | mehiläisten osalta pesät tulevat alueelta, johon ei sovelleta rajoituksia esikotelomädän esiintymisen vuoksi (kiellon on oltava ollut voimassa vähintään 30 vuorokautta viimeksi todetusta tautitapauksesta ja siitä päivästä, jona toimivaltainen viranomainen on tarkastanut kaikki kolmen kilometrin säteellä sijaitsevat pesät ja kaikki tartunnan saaneet pesät on poltettu tai käsitelty ja tarkastettu kyseistä toimivaltaista viranomaista tyydyttävällä tavalla); |
| --- | --- |

b)

mehiläisten osalta pesät tulevat alueelta, johon ei sovelleta rajoituksia esikotelomädän esiintymisen vuoksi (kiellon on oltava ollut voimassa vähintään 30 vuorokautta viimeksi todetusta tautitapauksesta ja siitä päivästä, jona toimivaltainen viranomainen on tarkastanut kaikki kolmen kilometrin säteellä sijaitsevat pesät ja kaikki tartunnan saaneet pesät on poltettu tai käsitelty ja tarkastettu kyseistä toimivaltaista viranomaista tyydyttävällä tavalla);

| c) | ovat tai tulevat pesistä tai yhdyskunnista (kimalaisten osalta), jotka tarkastettiin välittömästi ennen lähettämistä (yleensä 24 tunnin kuluessa) ja joilla ei esiinny kliinisiä oireita tai tautiepäilyjä, mehiläisten saamat tartunnat mukaan luettuina. |
| --- | --- |

c)

ovat tai tulevat pesistä tai yhdyskunnista (kimalaisten osalta), jotka tarkastettiin välittömästi ennen lähettämistä (yleensä 24 tunnin kuluessa) ja joilla ei esiinny kliinisiä oireita tai tautiepäilyjä, mehiläisten saamat tartunnat mukaan luettuina.

Pakkausmateriaali, kuningattarien häkit, mukana seuraavat tuotteet ja ravinto ovat uusia eivätkä ne ole olleet kosketuksissa sairaiden mehiläisten tai sikiökakkujen kanssa, ja kaikki varotoimet on toteutettu taudinaiheuttajien tai tuholaisten aiheuttamien tautien tai saastumisen ehkäisemiseksi.

| (1) | Tarpeeton viivataan yli. |
| --- | --- |

(1)

1

Tarpeeton viivataan yli.

Terveysleimojen väri

Terveysleimojen väri

Asetuksessa (EY) N:o 1333/2008 säädetään terveysleimoissa käytettävistä väreistä.

Salmonella

Salmonella

Kaupassa Uudesta-Seelannista Ruotsiin ja Suomeen

Kaupassa Uudesta-Seelannista Ruotsiin ja Suomeen

Jäljempänä lueteltuja eläviä eläimiä ja eläintuotteita koskevissa terveystodistuksissa on oltava lainsäädännön edellyttämä asianmukainen vakuutus, jos tuotteet tuodaan maahan lähetettäviksi Ruotsiin tai Suomeen:

| | Ihmisravinnoksi tarkoitettujen munien osalta Uusi-Seelanti antaa vakuutuksen komission asetuksen (EY) N:o 1688/2005 mukaisesti. |
| --- | --- |

Ihmisravinnoksi tarkoitettujen munien osalta Uusi-Seelanti antaa vakuutuksen komission asetuksen (EY) N:o 1688/2005 mukaisesti.

| | Teurastettavaksi tarkoitetun elävän siipikarjan osalta Uusi-Seelanti antaa vakuutuksen neuvoston päätöksen 95/410/EY liitteen A mukaisesti. |
| --- | --- |

Teurastettavaksi tarkoitetun elävän siipikarjan osalta Uusi-Seelanti antaa vakuutuksen neuvoston päätöksen 95/410/EY liitteen A mukaisesti.

| | Jalostussiipikarjan osalta Uusi-Seelanti antaa vakuutuksen komission päätöksen 2003/644/EY liitteen II mukaisesti. |
| --- | --- |

Jalostussiipikarjan osalta Uusi-Seelanti antaa vakuutuksen komission päätöksen 2003/644/EY liitteen II mukaisesti.

| | Untuvikkojen osalta Uusi-Seelanti antaa vakuutuksen komission päätöksen 2003/644/EY liitteen III mukaisesti. |
| --- | --- |

Untuvikkojen osalta Uusi-Seelanti antaa vakuutuksen komission päätöksen 2003/644/EY liitteen III mukaisesti.

| | Munivien kanojen osalta Uusi-Seelanti antaa vakuutuksen komission päätöksen 2004/235/EY liitteen II mukaisesti. |
| --- | --- |

Munivien kanojen osalta Uusi-Seelanti antaa vakuutuksen komission päätöksen 2004/235/EY liitteen II mukaisesti.

| | Asetuksen (EY) N:o 1688/2005 soveltamisalaan kuuluvan tuoreen lihan osalta on lisättävä seuraava vakuutus: ’Tuoreelle lihalle on tehty mikrobiologinen testaus salmonellan varalta asetuksen (EY) N:o 1688/2005 mukaisesti ottamalla lihasta näyte sen alkuperälaitoksessa.’ |
| --- | --- |

Asetuksen (EY) N:o 1688/2005 soveltamisalaan kuuluvan tuoreen lihan osalta on lisättävä seuraava vakuutus: ’Tuoreelle lihalle on tehty mikrobiologinen testaus salmonellan varalta asetuksen (EY) N:o 1688/2005 mukaisesti ottamalla lihasta näyte sen alkuperälaitoksessa.’

Lohikalat

Lohikalat

Kaupassa EU:sta Uuteen-Seelantiin

Kaupassa EU:sta Uuteen-Seelantiin

Tähän lähetykseen sisältyy ainoastaan sellaisia sukuihin Onchorhynchus, Salmo tai Salvelinus kuuluvia lohikaloja, joiden päät, kidukset ja sisälmykset on poistettu ja jotka eivät ole sukukypsiä.

Onchorhynchus

Salmo

Salvelinus

Mäti/maiti

Mäti/maiti

Kaupassa EU:sta Uuteen-Seelantiin

Kaupassa EU:sta Uuteen-Seelantiin

Käsiteltävä niin, että munat/maiti ovat elinkyvyttömiä, pakattava myyntipakkaukseen, ja säilyvyyden on oltava hyvä.

Lämpökäsitellyt juustot

Lämpökäsitellyt juustot

Kaupassa EU:sta Uuteen-Seelantiin

Kaupassa EU:sta Uuteen-Seelantiin

Lämpökäsitellyn juuston kosteuspitoisuuden on oltava alle 39 % ja pH-arvon alle 5,6. Tämän juuston tuottamiseen käytetty maito kuumennettiin nopeasti vähintään 64,5 °C:n lämpötilaan 16 sekunnin ajaksi. Juustoa varastoitiin vähintään 7 °C:ssa 90 päivän ajan.

29.   Yhteisesti sovitut taudintorjuntatoimenpiteet

Yhteisesti sovitut taudintorjuntatoimenpiteet

29.A.   Yhteisesti sovittu tautitilanne tiettyjen tautien osalta

Yhteisesti sovittu tautitilanne tiettyjen tautien osalta

Raivotauti

Raivotauti

Uusi-Seelanti, Yhdistynyt Kuningaskunta, Malta, Irlanti ja Ruotsi on tunnustettu vapaaksi raivotaudista.

Hevosen näivetystauti

Hevosen näivetystauti

Uusi-Seelanti on tunnustettu vapaaksi hevosen näivetystaudista (EIA).

Luomistauti

Luomistauti

Uusi-Seelanti on tunnustettu vapaaksi seuraavista: Brucella abortus ja B. mellitensis.

Brucella abortus

B. mellitensis.

Q-kuume

Q-kuume

Uusi-Seelanti on tunnustettu vapaaksi Q-kuumeesta.

BVD tyyppi II

BVD tyyppi II

Uusi-Seelanti on tunnustettu vapaaksi tyypin II naudan virusripulista.

Bluetongue ja EHD

Bluetongue ja EHD

Uusi-Seelanti on tunnustettu vapaaksi bluetongue-taudista ja epitsoottisesta verenvuototaudista (EHD).

EU tekee Uudelle-Seelannille ehdotuksen tautivapaudesta epitsoottisen verenvuototaudin osalta.

Pieni pesäkuoriainen

Pieni pesäkuoriainen

Uusi-Seelanti ja EU on tunnustettu vapaaksi pienestä pesäkuoriaisesta.

Tropilaelaps-punkki

Tropilaelaps-punkki

Uusi-Seelanti ja EU on tunnustettu vapaaksi Tropilaelaps-punkista.

| 29.B | Yhteisesti sovitut taudintorjuntatoimenpiteet tietyn taudin ilmetessä |
| --- | --- |

29.B

Yhteisesti sovitut taudintorjuntatoimenpiteet tietyn taudin ilmetessä

Virallisissa terveystodistuksissa on sopimuksen liitteessä VII olevan 1 b kohdan mukaisesti oltava tämän liitteen 29 kohdassa mainitut lisävakuutukset.

Yleinen vakuutus kaikille tuotteille:

Yleinen vakuutus kaikille tuotteille:

Tässä kuvattu tuote on pidetty erillään kaikista muista tuotteista, jotka eivät täyttäneet vaatimuksia kaikissa tuotanto-, varastointi- ja kuljetusvaiheissa, ja lisäksi on toteutettu kaikki tarvittavat varotoimenpiteet, joilla ehkäistään tuotteen saastumisen mahdollisen [lisää jäljempänä tautisarakkeessa mainittu asianomainen tauti] tautiviruksen lähteen välityksellä.

Tautikohtainen vakuutus:

Tautikohtainen vakuutus:

29 kohdan i–xxx alakohdassa luetelluissa tuotteissa on (edellä mainitun) yleisen vakuutuksen lisäksi oltava asianomainen tautikohtainen vakuutus:

Tuote

Tauti

Tautia koskeva vakuutus

Numero*) Vapaaehtoiset vakuutukset annetaan todistuksessa vain tarvittaessa.

| i) | Maito ja maitotuotteet:

  8.0 13.0 |
| --- | --- |

i)

Maito ja maitotuotteet:

8.0 13.0

8.0 13.0

FMD

Tässä kuvatut maito/maitotuotteet:

| | JOKO






  1*) | ovat läpikäyneet vähintään F03-steriloinnin |
| --- | --- | --- |

JOKO

1*)

ovat läpikäyneet vähintään F03-steriloinnin

0

| | TAI






  2*) | ovat läpikäyneet iskukuumennuskäsittelyn (UHT) 132 °C:ssa vähintään yhden sekunnin ajan |
| --- | --- | --- |

TAI

2*)

ovat läpikäyneet iskukuumennuskäsittelyn (UHT) 132 °C:ssa vähintään yhden sekunnin ajan

| | TAI






  3*) | niiden pH oli alle 7,0 ennen lyhytaikaista pastörointia korkeassa lämpötilassa (HTST-käsittely) 72 °C:ssa 15 sekunnin ajan |
| --- | --- | --- |

TAI

3*)

niiden pH oli alle 7,0 ennen lyhytaikaista pastörointia korkeassa lämpötilassa (HTST-käsittely) 72 °C:ssa 15 sekunnin ajan

| | TAI






  4*) | niiden pH oli yli 7,0 ennen kaksinkertaista lyhytaikaista pastörointia korkeassa lämpötilassa (HTST-käsittely) 72 °C:ssa 15 sekunnin ajan |
| --- | --- | --- |

TAI

4*)

niiden pH oli yli 7,0 ennen kaksinkertaista lyhytaikaista pastörointia korkeassa lämpötilassa (HTST-käsittely) 72 °C:ssa 15 sekunnin ajan

| | TAI






  5*) | niille on tehty lyhytaikainen pastörointi korkeassa lämpötilassa (HTST-käsittely) yhdistettynä pH-arvon alentamiseen alle 6:een yhden tunnin ajaksi |
| --- | --- | --- |

TAI

5*)

niille on tehty lyhytaikainen pastörointi korkeassa lämpötilassa (HTST-käsittely) yhdistettynä pH-arvon alentamiseen alle 6:een yhden tunnin ajaksi

| | TAI






  6*) | niille on tehty lyhytaikainen pastörointi korkeassa lämpötilassa (HTST-käsittely) yhdistettynä lisäkuumennukseen 72 °C:een yhdistettynä kuivattamiseen tai vastaavaan validoituun ja hyväksyttyyn kuivaus-/kuivattamisprosessiin, jolla saavutetaan vähintään vastaava 72 °C:n lämpövaikutus 15 sekunnin ajan. |
| --- | --- | --- |

TAI

6*)

niille on tehty lyhytaikainen pastörointi korkeassa lämpötilassa (HTST-käsittely) yhdistettynä lisäkuumennukseen 72 °C:een yhdistettynä kuivattamiseen tai vastaavaan validoituun ja hyväksyttyyn kuivaus-/kuivattamisprosessiin, jolla saavutetaan vähintään vastaava 72 °C:n lämpövaikutus 15 sekunnin ajan.

| ii) | Sorkkaeläimistä saatavat liha (mukaan luettuna jauheliha) ja raakalihavalmisteet, lukuun ottamatta siasta (Suidae) saatavia päätä, jalkoja, sisäelimiä ja lihaa:

  4.A 4.C 5.A 5.C |
| --- | --- |

ii)

Sorkkaeläimistä saatavat liha (mukaan luettuna jauheliha) ja raakalihavalmisteet, lukuun ottamatta siasta (Suidae

4.A 4.C 5.A 5.C

4.A 4.C 5.A 5.C

FMD

Tässä kuvattu [lisätään asianomainen tuote] (lukuun ottamatta päätä, jalkoja ja sisäelimiä):

lisätään asianomainen tuote

| 1) | on saatu eläimistä, joille on tehty ante mortem- ja post mortem -tarkastukset ja joissa ei ole todettu mitään suu- ja sorkkatautiin viittaavia oireita; |
| --- | --- |

1)

on saatu eläimistä, joille on tehty ante mortem- ja post mortem -tarkastukset ja joissa ei ole todettu mitään suu- ja sorkkatautiin viittaavia oireita;

ante mortem

post mortem

| 2) | on saatu luuttomaksi leikatuista ruhoista, joista on poistettu sisäelimet ja suuret imusolmukkeet; |
| --- | --- |

2)

on saatu luuttomaksi leikatuista ruhoista, joista on poistettu sisäelimet ja suuret imusolmukkeet;

| 3) | on kypsytetty yli +2 °C:ssa vähintään 24 tuntia, ja sen pH-arvo oli alle 6 testattaessa longissimus dorsi -lihaksen keskikohdasta kypsytyksen jälkeen ja ennen luuttomaksi leikkaamista; |
| --- | --- |

3)

on kypsytetty yli +2 °C:ssa vähintään 24 tuntia, ja sen pH-arvo oli alle 6 testattaessa longissimus dorsi -lihaksen keskikohdasta kypsytyksen jälkeen ja ennen luuttomaksi leikkaamista;

longissimus dors

| 4) | ei ole peräisin eläimistä, jotka on teurastettu ja käsitelty laitoksessa, joka sijaitsee nimetyllä suoja- tai valvontavyöhykkeellä; |
| --- | --- |

4)

ei ole peräisin eläimistä, jotka on teurastettu ja käsitelty laitoksessa, joka sijaitsee nimetyllä suoja- tai valvontavyöhykkeellä;

| 5) | Suoja- ja valvontavyöhykkeiltä peräisin olevaan eläinten lihaan sovelletaan virallista valvontaa, ja se on tunnistettu ja tarkastettu siten, että varmistetaan sen jättäminen tämän lähetyksen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

5)

Suoja- ja valvontavyöhykkeiltä peräisin olevaan eläinten lihaan sovelletaan virallista valvontaa, ja se on tunnistettu ja tarkastettu siten, että varmistetaan sen jättäminen tämän lähetyksen ulkopuolelle.

| iii) | Sorkkaeläimistä, mukaan luettuina siat (Suidae), saadut liha (mukaan luettuna jauheliha ja muut eläintuotteet (myös muista eläimenosista):

  4.A 4.C 5.A 5.C 7.A 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 11.E |
| --- | --- |

iii)

Sorkkaeläimistä, mukaan luettuina siat (Suidae

4.A 4.C 5.A 5.C 7.A 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 11.E

4.A 4.C 5.A 5.C 7.A 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 11.E

FMD

Tässä kuvattu [lisätään asianomainen tuote]

lisätään asianomainen tuote

| I) | on saatu eläimistä, joille on tehty ante mortem- ja post mortem -tarkastukset ja joissa ei ole todettu mitään suu- ja sorkkatautiin viittaavia oireita;
  JA
  JOKO |
| --- | --- |

I)

on saatu eläimistä, joille on tehty ante mortem- ja post mortem -tarkastukset ja joissa ei ole todettu mitään suu- ja sorkkatautiin viittaavia oireita;

ante mortem

post mortem

JA

JOKO

| 2*) | on saatu eläimistä, jotka on teurastettu 21 päivää ennen arvioitua aikaisinta tartunta-ajankohtaa alueella; ja ei ole saatu eläimistä, jotka on teurastettu ja käsitelty laitoksessa, joka sijaitsee nimetyllä suoja- tai valvontavyöhykkeellä;
  TAI |
| --- | --- |

2*)

on saatu eläimistä, jotka on teurastettu 21 päivää ennen arvioitua aikaisinta tartunta-ajankohtaa alueella; ja ei ole saatu eläimistä, jotka on teurastettu ja käsitelty laitoksessa, joka sijaitsee nimetyllä suoja- tai valvontavyöhykkeellä;

TAI

| 3*) | saatu eläimistä, jotka ovat olleet tilalla vähintään 21 päivää, ja merkitty siten, että alkuperätila voidaan jäljittää; mutta ei ole saatu eläimistä, jotka ovat olleet suoja- tai valvontavyöhykkeellä sijaitsevalla tilalla; ja tuote on selkeästi merkitty, ja sitä on pidetty virallisessa valvonnassa vähintään 7 päivää, ja se on vapautettu vasta kun kaikki epäilyt suu- ja sorkkatautivirustartunnan mahdollisuudesta alkuperätilalla on virallisesti poissuljettu eristysajan päättyessä;
  JA |
| --- | --- |

3*)

saatu eläimistä, jotka ovat olleet tilalla vähintään 21 päivää, ja merkitty siten, että alkuperätila voidaan jäljittää; mutta ei ole saatu eläimistä, jotka ovat olleet suoja- tai valvontavyöhykkeellä sijaitsevalla tilalla; ja tuote on selkeästi merkitty, ja sitä on pidetty virallisessa valvonnassa vähintään 7 päivää, ja se on vapautettu vasta kun kaikki epäilyt suu- ja sorkkatautivirustartunnan mahdollisuudesta alkuperätilalla on virallisesti poissuljettu eristysajan päättyessä;

JA

| 4) | Suoja- ja valvontavyöhykkeiltä peräisin olevaan eläinten lihaan sovelletaan virallista valvontaa, ja se on tunnistettu ja tarkastettu siten, että varmistetaan sen jättäminen tämän lähetyksen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

4)

Suoja- ja valvontavyöhykkeiltä peräisin olevaan eläinten lihaan sovelletaan virallista valvontaa, ja se on tunnistettu ja tarkastettu siten, että varmistetaan sen jättäminen tämän lähetyksen ulkopuolelle.

| iv) | Siipikarjasta (mukaan luettuna kalkkunat) saadut liha ja raakalihavalmisteet:

  4.B 4.C 5.B 5.C |
| --- | --- |

iv)

Siipikarjasta (mukaan luettuna kalkkunat) saadut liha ja raakalihavalmisteet:

4.B 4.C 5.B 5.C

4.B 4.C 5.B 5.C

HPNAI –

Ilmoitettava OIE:n maaeläinten terveyttä koskevan säännöstön mukaisesti

Tässä kuvattu [lisätään asianomainen tuote] on saatu eläimistä, jotka

lisätään asianomainen tuote

| | JOKO






  1*) | on hankittu suoja- tai valvontavyöhykkeen ulkopuolella sijaitsevalta tilalta; ja kaikkeen suoja- ja valvontavyöhykkeiltä peräisin olevaan eläinten lihaan sovelletaan virallista valvontaa, ja se on tunnistettu ja tarkastettu siten, että varmistetaan sen jättäminen tämän lähetyksen ulkopuolelle; |
| --- | --- | --- |

JOKO

1*)

on hankittu suoja- tai valvontavyöhykkeen ulkopuolella sijaitsevalta tilalta; ja kaikkeen suoja- ja valvontavyöhykkeiltä peräisin olevaan eläinten lihaan sovelletaan virallista valvontaa, ja se on tunnistettu ja tarkastettu siten, että varmistetaan sen jättäminen tämän lähetyksen ulkopuolelle;

| | TAI






  2*) | on hankittu valvontavyöhykkeen sisällä mutta suojavyöhykkeen ulkopuolella sijaitsevalta tilalta ja testattu negatiivisin tuloksin siten, että HPNAI-tartunnan 5 %:n esiintymismahdollisuus havaitaan 95 %:n todennäköisyydellä, enintään 7 päivää ennen teurastusta viruksen havaitsemistesteillä ja/tai serologisilla testeillä; ja on teurastettu nimetyssä laitoksessa, jossa ei ole käsitelty HPNAI-tartunnan saanutta siipikarjaa viimeisimmän puhdistuksen ja desinfioinnin jälkeen, ja joille on tehty sekä ante mortem- että post mortem -tarkastukset, ja joissa ei ole esiintynyt mitään HPNAI-virukseen viittaavia oireita; ja kaikkeen suojavyöhykkeeltä peräisin olevaan eläinten lihaan sovelletaan virallista valvontaa, ja se on tunnistettu ja tarkastettu siten, että varmistetaan sen jättäminen tämän lähetyksen ulkopuolelle; |
| --- | --- | --- |

TAI

2*)

on hankittu valvontavyöhykkeen sisällä mutta suojavyöhykkeen ulkopuolella sijaitsevalta tilalta ja testattu negatiivisin tuloksin siten, että HPNAI-tartunnan 5 %:n esiintymismahdollisuus havaitaan 95 %:n todennäköisyydellä, enintään 7 päivää ennen teurastusta viruksen havaitsemistesteillä ja/tai serologisilla testeillä; ja on teurastettu nimetyssä laitoksessa, jossa ei ole käsitelty HPNAI-tartunnan saanutta siipikarjaa viimeisimmän puhdistuksen ja desinfioinnin jälkeen, ja joille on tehty sekä ante mortem- että post mortem -tarkastukset, ja joissa ei ole esiintynyt mitään HPNAI-virukseen viittaavia oireita; ja kaikkeen suojavyöhykkeeltä peräisin olevaan eläinten lihaan sovelletaan virallista valvontaa, ja se on tunnistettu ja tarkastettu siten, että varmistetaan sen jättäminen tämän lähetyksen ulkopuolelle;

ante mortem

post mortem

| | TAI






  3*) | on käsitelty vähintään 21 päivää ennen arvioitua aikaisinta tartunta-ajankohtaa. |
| --- | --- | --- |

TAI

3*)

on käsitelty vähintään 21 päivää ennen arvioitua aikaisinta tartunta-ajankohtaa.

| v) | Siipikarjasta (mukaan luettuna kalkkunat) saadut liha ja raakalihavalmisteet:

  4.B 4.C 5.B 5.C |
| --- | --- |

v)

Siipikarjasta (mukaan luettuna kalkkunat) saadut liha ja raakalihavalmisteet:

4.B 4.C 5.B 5.C

4.B 4.C 5.B 5.C

LPNAI

Ilmoitettava OIE:n maaeläinten terveyttä koskevan säännöstön mukaisesti

Tässä kuvattu [lisätään asianomainen tuote] on saatu eläimistä,

lisätään asianomainen tuote

| 1) | jotka on hankittu tilalta, jossa ei ole esiintynyt LPNAI-virusta viimeisten 21 päivän aikana; |
| --- | --- |

1)

jotka on hankittu tilalta, jossa ei ole esiintynyt LPNAI-virusta viimeisten 21 päivän aikana;

| 2) | jotka on teurastettu hyväksytyssä laitoksessa, jossa ei ole käsitelty LPNAI-tartunnan saanutta siipikarjaa viimeisimmän puhdistuksen ja desinfioinnin jälkeen; |
| --- | --- |

2)

jotka on teurastettu hyväksytyssä laitoksessa, jossa ei ole käsitelty LPNAI-tartunnan saanutta siipikarjaa viimeisimmän puhdistuksen ja desinfioinnin jälkeen;

| 3) | joille on tehty sekä ante mortem- että post mortem -tarkastukset, ja joissa ei ole esiintynyt LPNAI-virukseen viittaavia oireita; |
| --- | --- |

3)

joille on tehty sekä ante mortem- että post mortem -tarkastukset, ja joissa ei ole esiintynyt LPNAI-virukseen viittaavia oireita;

ante mortem

post mortem

| vi) | Siipikarjasta (mukaan luettuna kalkkunat) saadut liha ja raakalihavalmisteet:

  4.B 4.C 5.B 5.C |
| --- | --- |

vi)

Siipikarjasta (mukaan luettuna kalkkunat) saadut liha ja raakalihavalmisteet:

4.B 4.C 5.B 5.C

4.B 4.C 5.B 5.C

ND

Tässä kuvattu [lisätään asianomainen tuote] on saatu

lisätään asianomainen tuote

| 1) | eläimistä, jotka ovat peräisin tiloilta, jotka ovat vapaita Newcastlen taudista ja jotka eivät sijaitse Newcastlen taudin suoja- tai valvontavyöhykkeellä;
  JA
  JOKO |
| --- | --- |

1)

eläimistä, jotka ovat peräisin tiloilta, jotka ovat vapaita Newcastlen taudista ja jotka eivät sijaitse Newcastlen taudin suoja- tai valvontavyöhykkeellä;

JA

JOKO

| 2*) | joita ei ole rokotettu Newcastlen tautia vastaan;
  TAI |
| --- | --- |

2*)

joita ei ole rokotettu Newcastlen tautia vastaan;

TAI

| 3*) | jotka on rokotettu Newcastlen tautia vastaan komission päätöksessä 93/152/ETY kuvattujen normien mukaisella rokotteella (rokotteen tyyppi sekä rokotuspäivä on myös mainittava todistuksessa).
  JA |
| --- | --- |

3*)

jotka on rokotettu Newcastlen tautia vastaan komission päätöksessä 93/152/ETY kuvattujen normien mukaisella rokotteella (rokotteen tyyppi sekä rokotuspäivä on myös mainittava todistuksessa).

JA

| 4) | eläimissä ei esiintynyt Newcastlen taudin kliinisiä oireita teurastamoon lähettämispäivänä, ja niille on lisäksi tehty ante mortem- ja post mortem -tarkastukset, ja niissä ei esiintynyt Newcastlen tautiin viittaavia kliinisiä oireita; ne teurastettiin hyväksytyssä laitoksessa, jonka toimivaltainen eläinlääkintäviranomainen on tarkastanut säännöllisesti ja jossa ei ole käsitelty Newcastlen tautitartunnan saanutta siipikarjaa viimeisimmän puhdistuksen ja desinfioinnin jälkeen. |
| --- | --- |

4)

eläimissä ei esiintynyt Newcastlen taudin kliinisiä oireita teurastamoon lähettämispäivänä, ja niille on lisäksi tehty ante mortem- ja post mortem -tarkastukset, ja niissä ei esiintynyt Newcastlen tautiin viittaavia kliinisiä oireita; ne teurastettiin hyväksytyssä laitoksessa, jonka toimivaltainen eläinlääkintäviranomainen on tarkastanut säännöllisesti ja jossa ei ole käsitelty Newcastlen tautitartunnan saanutta siipikarjaa viimeisimmän puhdistuksen ja desinfioinnin jälkeen.

ante mortem

post mortem

| vii) | Sorkkaeläimistä, mukaan luettuina siat (Suidae), ja siipikarjasta (mukaan luettuna kalkkunat) saadut lihavalmisteet ja muut jalostetut tuotteet:

  6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

vii)

Sorkkaeläimistä, mukaan luettuina siat (Suidae

6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

FMD, CSF, SVD, ASF, RND, ND, LPNAI, HPNAI, PPR

Tässä kuvattu [lisätään asianomainen tuote] on lämpökäsitelty ilmatiiviisti suljetussa säiliössä F0-arvolla 3,00 tai enemmän

lisätään asianomainen tuote

0

| viii) | Sorkkaeläimistä, mukaan luettuina siat (Suidae), ja siipikarjasta (mukaan luettuna kalkkunat) saadut lihavalmisteet ja muut jalostetut tuotteet:

  6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

viii)

Sorkkaeläimistä, mukaan luettuina siat (Suidae

6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

FMD, CSF, SVD, RND, ND, LPNAI, HPNAI, PPR

| | JOKO






  1*) | Tässä kuvattu [lisätään asianomainen tuote] on lämpökäsitelty kuumentamalla tuote läpikotaisin vähintään 70 °C:een. |
| --- | --- | --- |

JOKO

1*)

Tässä kuvattu [lisätään asianomainen tuote] on lämpökäsitelty kuumentamalla tuote läpikotaisin vähintään 70 °C:een.

lisätään asianomainen tuote

| | TAI






  2*) | Tässä kuvattu [lisätään asianomainen tuote] on lämpökäsitelty 70 °C:een vähintään 30 minuutin ajaksi tai vastaavalla validoidulla ja hyväksytyllä lämpökäsittelyllä. |
| --- | --- | --- |

TAI

2*)

Tässä kuvattu [lisätään asianomainen tuote] on lämpökäsitelty 70 °C:een vähintään 30 minuutin ajaksi tai vastaavalla validoidulla ja hyväksytyllä lämpökäsittelyllä.

lisätään asianomainen tuote

| ix) | Sorkkaeläimistä, mukaan luettuina siat (Suidae), saadut lihavalmisteet ja muut jalostetut tuotteet:

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

ix)

Sorkkaeläimistä, mukaan luettuina siat (Suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

FMD, CSF, SVD, ASF, RND, PPR

Tässä kuvattu [lisätään asianomainen tuote] on lämpökäsitelty ilmatiiviisti suljetussa säiliössä vähintään 60 °C:een vähintään 4 tunnin ajaksi, jona aikana sisälämpötila on ollut vähintään 70 °C 30 minuutin ajan.

lisätään asianomainen tuote

| x) | Sioista (Suidae) saadut lihavalmisteet ja muut jalostetut tuotteet:

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

x)

Sioista (Suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

ASF

Tässä kuvattu [lisätään asianomainen tuote] on lämpökäsitelty kuumentamalla tuote läpikotaisin vähintään 80 °C:een.

lisätään asianomainen tuote

| xi) | Sorkkaeläimistä, mukaan luettuina siat (Suidae), saadut lihavalmisteet ja muut jalostetut tuotteet (luuttomat):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

xi)

Sorkkaeläimistä, mukaan luettuina siat (Suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

FMD, CSF, SVD, ASF, RND

Tässä kuvattu [lisätään asianomainen tuote] on luutonta, ja sille on tehty vähintään yhdeksän kuukautta kestävä luonnollinen käymis- ja kypsymiskäsittely, jonka seurauksena saavutetaan seuraavat ominaisuudet: aw-arvo enintään 0,93 tai pH-arvo enintään 6,0

lisätään asianomainen tuote

w

| xii) | Sorkkaeläimistä, mukaan luettuina siat (Suidae) saadut lihavalmisteet ja muut jalostetut tuotteet (myös luulliset):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

xii)

Sorkkaeläimistä, mukaan luettuina siat (Suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

FMD, CSF, SVD

Tässä kuvattu [lisätään asianomainen tuote] saattaa sisältää luuta, ja sille on tehty vähintään yhdeksän kuukautta kestävä luonnollinen käymis- ja kypsymiskäsittely, jonka seurauksena saavutetaan seuraavat ominaisuudet: aw-arvo enintään 0,93 tai pH-arvo enintään 6,0

lisätään asianomainen tuote

w

| xiii) | Sorkkaeläimistä, mukaan luettuina siat (Suidae), saadut lihavalmisteet ja muut jalostetut tuotteet:

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

xiii)

Sorkkaeläimistä, mukaan luettuina siat (Suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

FMD, PPR

Tässä kuvattu [lisätään asianomainen tuote] on lämpökäsitelty siten, että sisälämpötila on ollut vähintään 65 °C niin kauan, että pastörointiarvo (PV) on vähintään 40.

lisätään asianomainen tuote

| xiv) | Sioista (Suidae) saadut lihavalmisteet ja muut jalostetut tuotteet:

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

xiv)

Sioista (Suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

CSF

Tässä kuvattu [lisätään asianomainen tuote] on kuivasuolattua sianlihaa (1) ja

lisätään asianomainen tuote

1

| | JOKO






  1*) | luullista italialaistyylistä sian kinkkua, joka on suolattu ja kuivattu vähintään 313 päivän ajan (1); |
| --- | --- | --- |

JOKO

1*)

luullista italialaistyylistä sian kinkkua, joka on suolattu ja kuivattu vähintään 313 päivän ajan (1);

1

| | TAI






  2*) | luullista espanjalaistyylistä sianlihaa, Iberian lapaa, joka on suolattu ja kuivattu vähintään 252 päivän ajan (1); |
| --- | --- | --- |

TAI

2*)

luullista espanjalaistyylistä sianlihaa, Iberian lapaa, joka on suolattu ja kuivattu vähintään 252 päivän ajan (1);

1

| | TAI






  3*) | luullista espanjalaistyylistä sianlihaa, Iberian kylkeä, joka on suolattu ja kuivattu vähintään 126 päivän ajan (1); |
| --- | --- | --- |

TAI

3*)

luullista espanjalaistyylistä sianlihaa, Iberian kylkeä, joka on suolattu ja kuivattu vähintään 126 päivän ajan (1);

1

| | TAI






  4*) | luullista espanjalaistyylistä sianlihaa, Serranon kinkkua, joka on suolattu ja kuivattu vähintään 140 päivän ajan (1); |
| --- | --- | --- |

TAI

4*)

luullista espanjalaistyylistä sianlihaa, Serranon kinkkua, joka on suolattu ja kuivattu vähintään 140 päivän ajan (1);

1

Alaviite (1): Julkaisemisen aikaan sianlihan tuontia Uuteen-Seelantiin koskevissa tuontiedellytyksissä voidaan soveltaa klassisen sikaruton osalta mainittuja vähimmäisaikoja pidempiä kuivatusaikoja.

1

| xv) | Sioista (Suidae) saadut lihavalmisteet ja muut jalostetut tuotteet:

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

xv)

Sioista (Suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

ASF

Tässä kuvatulle [lisätään asianomainen tuote] on tehty luonnollinen käymis- ja kypsymiskäsittely, jonka kesto on vähintään 190 päivää kinkkujen osalta ja 140 päivää kylkien osalta.

lisätään asianomainen tuote

| xvi) | Märehtijöistä saadut eläinten suolet:

  7.A 12.0 |
| --- | --- |

xvi)

Märehtijöistä saadut eläinten suolet:

7.A 12.0

7.A 12.0

FMD

Tässä kuvatut eläinten suolet on puhdistettu, kaavittu ja joko suolattu natriumkloridilla 30 päivän ajan tai valkaistu tai kuivattu kaapimisen jälkeen ja suojattu uudelleensaastumiselta käsittelyn jälkeen.

| xvii) | Sorkka- ja kavioeläimistä ja siipikarjasta (mukaan luettuna kalkkunat) saadut käsitelty (renderoitu) eläinvalkuainen, laardit, rasvat ja lemmikkieläinten ruoka:

  15.0 17.0 21.0 |
| --- | --- |

xvii)

Sorkka- ja kavioeläimistä ja siipikarjasta (mukaan luettuna kalkkunat) saadut käsitelty (renderoitu) eläinvalkuainen, laardit, rasvat ja lemmikkieläinten ruoka:

15.0 17.0 21.0

15.0 17.0 21.0

FMD, SVD, RND, PPR, ASF, ND, LSD

Tässä kuvattu [lisätään asianomainen tuote] on lämpökäsitelty vähimmäissääntelynormien mukaisesti kuumentamalla tuote läpikotaisin vähintään 90 °C:een 10 minuutin ajaksi.

lisätään asianomainen tuote

| xviii) | Märehtijöistä peräisin oleva villa ja kuidut:

  20.0 |
| --- | --- |

xviii)

Märehtijöistä peräisin oleva villa ja kuidut:

20.0

20.0

FMD, RND

| | JOKO






  1*) | Tässä kuvattua [lisätään asianomainen tuote] on säilytetty 18 °C:ssa 4 viikkoa tai 4 °C:ssa 4 kuukautta tai 37 °C:ssa 8 päivää. |
| --- | --- | --- |

JOKO

1*)

Tässä kuvattua [lisätään asianomainen tuote] on säilytetty 18 °C:ssa 4 viikkoa tai 4 °C:ssa 4 kuukautta tai 37 °C:ssa 8 päivää.

lisätään asianomainen tuote

| | TAI






  2*) | Tässä kuvatulle [lisätään asianomainen tuote] on tehty teollinen pesu upottamalla se vesiliukoiseen puhdistusaineeseen, jonka lämpötila on 60–70 °C. |
| --- | --- | --- |

TAI

2*)

Tässä kuvatulle [lisätään asianomainen tuote] on tehty teollinen pesu upottamalla se vesiliukoiseen puhdistusaineeseen, jonka lämpötila on 60–70 °C.

lisätään asianomainen tuote

| | TAI






  3*) | Käsittelemätön [lisätään asianomainen tuote] on puhdistettu, kuivattu ja pakattu turvallisesti asetuksen (EY) N:o 1069/2009 vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

TAI

3*)

Käsittelemätön [lisätään asianomainen tuote] on puhdistettu, kuivattu ja pakattu turvallisesti asetuksen (EY) N:o 1069/2009 vaatimusten mukaisesti.

lisätään asianomainen tuote

| xix) | Käsitellyt vuodat ja nahat:

  19 |
| --- | --- |

xix)

Käsitellyt vuodat ja nahat:

19

19

FMD, RND

Tässä kuvatut vuodat tai nahat on suolattu 7 päivän ajan käyttäen merisuolaa, joka sisältää vähintään 2 % natriumkarbonaattia.

| xx) | Käsitellyt vuodat ja nahat:

  19 |
| --- | --- |

xx)

Käsitellyt vuodat ja nahat:

19

19

FMD

| | JOKO






  1*) | Tässä kuvatut vuodat tai nahat on suolattu kuivana tai märkänä lähettämistä edeltäneiden 14 päivän aikana, ja ne kuljetetaan meritse. |
| --- | --- | --- |

JOKO

1*)

Tässä kuvatut vuodat tai nahat on suolattu kuivana tai märkänä lähettämistä edeltäneiden 14 päivän aikana, ja ne kuljetetaan meritse.

| | TAI






  2*) | Tässä kuvatut vuodat tai nahat on kuivattu 42 päivän ajan vähintään 20 °C:n lämpötilassa. |
| --- | --- | --- |

TAI

2*)

Tässä kuvatut vuodat tai nahat on kuivattu 42 päivän ajan vähintään 20 °C:n lämpötilassa.

| xxii) | Täysin käsitellyt vuodat ja nahat (wet blue, piklatut, kalkitut tai parkitusprosessin läpikäyneet)

  19 |
| --- | --- |

xxii)

Täysin käsitellyt vuodat ja nahat (wet blue, piklatut, kalkitut tai parkitusprosessin läpikäyneet)

19

19

FMD, RND

Täysin käsitellyillä vuodilla ja nahoilla voidaan käydä kauppaa rajoituksitta edellyttäen, että näille tuotteille on tehty parkitsemisteollisuudessa käytössä olevat tavanomaiset kemialliset ja mekaaniset prosessit.

Seuraavaa vakuutusta voidaan käyttää kaupan helpottamiseksi:

Kuvatuille täysin käsitellyille vuodille ja nahoille on tehty parkitsemisteollisuudessa käytössä olevat tavanomaiset kemialliset ja mekaaniset prosessit.

| xxiii) | Naudan siemenneste:

  1 |
| --- | --- |

xxiii)

Naudan siemenneste:

1

1

FMD

Tässä kuvattu siemenneste

| | JOKO






  1*) | on saatu luovuttajaeläimiltä, joita on pidetty keinosiemennysasemalla, jonne ei ole tuotu lisää eläimiä keruuta edeltävien 30 päivän aikana, ja suu- ja sorkkatautia ei ole esiintynyt 10 kilometrin säteellä 30 päivän aikana ennen ja jälkeen keruun, ja joissa ei esiintynyt suu- ja sorkkataudin kliinisiä oireita keruupäivänä, ja joita ei ole rokotettu suu- ja sorkkatautia vastaan, ja joille on tehty aikaisintaan 21 päivän kuluttua siemennesteen keruusta testit suu- ja sorkkatautiviruksen vasta-aineiden varalta negatiivisin tuloksin, eikä muita keinosiemennysasemalla olleita eläimiä ole rokotettu suu- ja sorkkatautia vastaan. Lisäksi siemenneste on kerätty keinosiemennysasemalla, joka ei sijaitse suoja- tai valvontavyöhykkeellä, ja suoja- ja valvontavyöhykkeellä kerätty siemenneste on selkeästi merkitty, ja sitä on pidetty virallisessa valvonnassa; ja kerätty siemenneste on käsitelty edelleen ja varastoitu OIE:n maaeläinten terveyttä koskevan säännöstön 4.5 tai 4.6 luvun, tapauksen mukaan, säännösten mukaisesti ja varastoitu edelleen alkuperämaassa vähintään kuukauden ajan keruun jälkeen, ja tämän ajanjakson aikana yhdelläkään eläimistä siinä laitoksessa, jossa luovuttajaeläimiä pidettiin, ei esiintynyt suu- ja sorkkataudin oireita. |
| --- | --- | --- |

JOKO

1*)

on saatu luovuttajaeläimiltä, joita on pidetty keinosiemennysasemalla, jonne ei ole tuotu lisää eläimiä keruuta edeltävien 30 päivän aikana, ja suu- ja sorkkatautia ei ole esiintynyt 10 kilometrin säteellä 30 päivän aikana ennen ja jälkeen keruun, ja joissa ei esiintynyt suu- ja sorkkataudin kliinisiä oireita keruupäivänä, ja joita ei ole rokotettu suu- ja sorkkatautia vastaan, ja joille on tehty aikaisintaan 21 päivän kuluttua siemennesteen keruusta testit suu- ja sorkkatautiviruksen vasta-aineiden varalta negatiivisin tuloksin, eikä muita keinosiemennysasemalla olleita eläimiä ole rokotettu suu- ja sorkkatautia vastaan. Lisäksi siemenneste on kerätty keinosiemennysasemalla, joka ei sijaitse suoja- tai valvontavyöhykkeellä, ja suoja- ja valvontavyöhykkeellä kerätty siemenneste on selkeästi merkitty, ja sitä on pidetty virallisessa valvonnassa; ja kerätty siemenneste on käsitelty edelleen ja varastoitu OIE:n maaeläinten terveyttä koskevan säännöstön 4.5 tai 4.6 luvun, tapauksen mukaan, säännösten mukaisesti ja varastoitu edelleen alkuperämaassa vähintään kuukauden ajan keruun jälkeen, ja tämän ajanjakson aikana yhdelläkään eläimistä siinä laitoksessa, jossa luovuttajaeläimiä pidettiin, ei esiintynyt suu- ja sorkkataudin oireita.

| | TAI






  2*) | on kerätty ja varastoitu jäädytettynä vähintään 21 päivää ennen arvioitua aikaisinta suu- ja sorkkatautiviruksen tartunta-ajankohtaa tilalla, joka sijaitsee suoja- ja valvontavyöhykkeellä; ja aikaisimman tartunta-ajankohdan jälkeen kerätty siemenneste on varastoitu erillään ja vapautettu vasta sen jälkeen, kun kaikki suu- ja sorkkataudin puhkeamisen liittyvät toimenpiteet on poistettu; ja kaikille keinosiemennysasemalla olleille eläimille on tehty kliininen tutkimus ja otetuille näytteille on tehty serologinen testi, joka osoittaa, että kyseisellä asemalla ei esiinny tartuntaa; ja luovuttajaeläimille on tehty serologinen testi suu- ja sorkkatautiviruksen vasta-aineiden toteamiseksi näytteestä, joka on otettu aikaisintaan 28 päivää siemennesteen keruun jälkeen, ja testin tulokset ovat negatiiviset. |
| --- | --- | --- |

TAI

2*)

on kerätty ja varastoitu jäädytettynä vähintään 21 päivää ennen arvioitua aikaisinta suu- ja sorkkatautiviruksen tartunta-ajankohtaa tilalla, joka sijaitsee suoja- ja valvontavyöhykkeellä; ja aikaisimman tartunta-ajankohdan jälkeen kerätty siemenneste on varastoitu erillään ja vapautettu vasta sen jälkeen, kun kaikki suu- ja sorkkataudin puhkeamisen liittyvät toimenpiteet on poistettu; ja kaikille keinosiemennysasemalla olleille eläimille on tehty kliininen tutkimus ja otetuille näytteille on tehty serologinen testi, joka osoittaa, että kyseisellä asemalla ei esiinny tartuntaa; ja luovuttajaeläimille on tehty serologinen testi suu- ja sorkkatautiviruksen vasta-aineiden toteamiseksi näytteestä, joka on otettu aikaisintaan 28 päivää siemennesteen keruun jälkeen, ja testin tulokset ovat negatiiviset.

| xxiv) | Naudan siemenneste:

  1 |
| --- | --- |

xxiv)

Naudan siemenneste:

1

1

BT

Tässä kuvattu siemenneste on peräisin luovuttajaeläimistä,

| | JOKO
  joita on pidetty vektoreilta suojatussa laitoksessa vähintään 60 päivää ennen siemennesteen keruuta ja keruun ajan; |
| --- | --- |

JOKO

joita on pidetty vektoreilta suojatussa laitoksessa vähintään 60 päivää ennen siemennesteen keruuta ja keruun ajan;

| | TAI
  joille on tehty maaeläinten diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän OIE:n käsikirjan (Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals) mukaisesti negatiivisin tuloksin serologinen testi bluetongue-virusryhmän vasta-aineiden toteamiseksi vähintään joka 60. päivä koko keruujakson aikana ja 21–60 päivää vientilähetykseen tarkoitetun viimeisen keräyksen jälkeen; |
| --- | --- |

TAI

joille on tehty maaeläinten diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän OIE:n käsikirjan (Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals) mukaisesti negatiivisin tuloksin serologinen testi bluetongue-virusryhmän vasta-aineiden toteamiseksi vähintään joka 60. päivä koko keruujakson aikana ja 21–60 päivää vientilähetykseen tarkoitetun viimeisen keräyksen jälkeen;

| | TAI
  joille on tehty maaeläinten diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän OIE:n käsikirjan mukaisesti negatiivisin tuloksin taudinaiheuttajan tunnistustesti verinäytteistä, jotka on kerätty vientilähetykseen tarkoitetun siemennesteen keruun alussa ja lopussa ja vähintään joka 7. päivä (virukseneristämistesti) tai vähintään joka 28. päivä (PCR-testi) keruun aikana: |
| --- | --- |

TAI

joille on tehty maaeläinten diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän OIE:n käsikirjan mukaisesti negatiivisin tuloksin taudinaiheuttajan tunnistustesti verinäytteistä, jotka on kerätty vientilähetykseen tarkoitetun siemennesteen keruun alussa ja lopussa ja vähintään joka 7. päivä (virukseneristämistesti) tai vähintään joka 28. päivä (PCR-testi) keruun aikana:

| | TAI
  Keinosiemennysasema ei ole tartunta- (rajoitus) vyöhykkeellä. Tartunta- (rajoitus) vyöhykkeeltä peräisin oleva siemenneste on selkeästi merkitty, ja sitä on pidetty virallisessa valvonnassa. |
| --- | --- |

TAI

Keinosiemennysasema ei ole tartunta- (rajoitus) vyöhykkeellä. Tartunta- (rajoitus) vyöhykkeeltä peräisin oleva siemenneste on selkeästi merkitty, ja sitä on pidetty virallisessa valvonnassa.

| | JA
  Siemenneste on kerätty, käsitelty ja varastoitu OIE:n normien mukaisesti. |
| --- | --- |

JA

Siemenneste on kerätty, käsitelty ja varastoitu OIE:n normien mukaisesti.

| xxv) | Naudan siemenneste:

  1 |
| --- | --- |

xxv)

Naudan siemenneste:

1

1

LSD

Tässä kuvattu siemenneste on peräisin luovuttajaeläimistä,

joissa ei esiintynyt Lumpy skin -taudin kliinisiä oireita siemennesteen keruupäivänä ja sitä seuraavien 28 päivän aikana; ja eläimiä on pidetty viejämaassa keruuta edeltäneiden 28 päivän ajan keinosiemennysasemalla, jolla ei ilmoitettu virallisesti LSD-tautitapauksia kyseisenä aikana, ja asema ei sijainnut Lumpy skin -taudin tartuntavyöhykkeellä eikä puskurivyöhykkeellä, ja puskurivyöhykkeeltä peräisin oleva siemennesteen on selkeästi merkitty ja tarkastettu.

| xxvi) | In vivo -tuotetut naudan alkiot (lukuun ottamatta alkioita, joille on tehty alkion zona pellucida -keton läpäisy)

  2 |
| --- | --- |

xxvi)

In vivo

zona pellucida

2

2

FMD

Tässä kuvatut in vivo -tuotetut alkiot on saatu luovuttajaeläimistä,

in vivo

| | joissa ei keruuhetkellä ollut suu- ja sorkkataudin oireita; ja joista alkiot tuotettiin keinosiemennyksellä käyttäen siemennestettä, joka on kerätty, käsitelty ja varastoitu keinosiemennysasemilla, jotka toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt OIE:n normien mukaisesti. Lisäksi alkiot on kerätty, käsitelty ja varastoitu toimivaltaisen viranomaisen vahvistamien normien mukaisesti;
  JA |
| --- | --- |

joissa ei keruuhetkellä ollut suu- ja sorkkataudin oireita; ja joista alkiot tuotettiin keinosiemennyksellä käyttäen siemennestettä, joka on kerätty, käsitelty ja varastoitu keinosiemennysasemilla, jotka toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt OIE:n normien mukaisesti. Lisäksi alkiot on kerätty, käsitelty ja varastoitu toimivaltaisen viranomaisen vahvistamien normien mukaisesti;

JA

| | Luovuttajaeläimet, joista alkiot on kerätty, ovat peräisin karjoista, jotka eivät ole olleet suoja- tai valvontavyöhykkeellä. Suoja- ja valvontavyöhykkeellä kerätyt alkiot on selkeästi merkitty, ja niitä on pidetty virallisessa valvonnassa. |
| --- | --- |

Luovuttajaeläimet, joista alkiot on kerätty, ovat peräisin karjoista, jotka eivät ole olleet suoja- tai valvontavyöhykkeellä. Suoja- ja valvontavyöhykkeellä kerätyt alkiot on selkeästi merkitty, ja niitä on pidetty virallisessa valvonnassa.

| xxvii) | In vivo -tuotetut naudan alkiot (lukuun ottamatta alkioita, joille on tehty alkion zona pellucida -keton läpäisy)

  2 |
| --- | --- |

xxvii)

In vivo

zona pellucida

2

2

BT

Tässä kuvatut in vivo -tuotetut alkiot on saatu luovuttajaeläimistä,

in vivo

| | joilla ei ollut keruuhetkellä bluetongue-taudin kliinisiä oireita ja joista alkiot tuotettiin keinosiemennyksellä käyttäen siemennestettä, joka on kerätty, käsitelty ja varastoitu keinosiemennysasemilla, jotka toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt OIE:n normien mukaisesti.
  JA |
| --- | --- |

joilla ei ollut keruuhetkellä bluetongue-taudin kliinisiä oireita ja joista alkiot tuotettiin keinosiemennyksellä käyttäen siemennestettä, joka on kerätty, käsitelty ja varastoitu keinosiemennysasemilla, jotka toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt OIE:n normien mukaisesti.

JA

| | Alkiot on kerätty, käsitelty ja varastoitu toimivaltaisen viranomaisen vahvistamien normien mukaisesti; |
| --- | --- |

Alkiot on kerätty, käsitelty ja varastoitu toimivaltaisen viranomaisen vahvistamien normien mukaisesti;

| xxviii) | In vivo -tuotetut naudan alkiot (lukuun ottamatta alkioita, joille on tehty alkion zona pellucida -keton läpäisy)

  2 |
| --- | --- |

xxviii)

In vivo

zona pellucida

2

2

VS

Tässä kuvatut in vivo -tuotetut alkiot on saatu luovuttajaeläimistä,

in vivo

joita on pidetty 21 päivän ajan ennen keruuta ja keruun ajan laitoksessa, jossa ei ole ilmoitettu Vesicular stomatitis -tautitapauksista kyseisenä aikana, ja joille on tehty diagnostiset testit Vesicular stomatitis -taudin varalta negatiivisin tuloksin enintään 21 päivää ennen alkioiden keruuta. Lisäksi alkiot on kerätty, käsitelty ja varastoitu OIE:n tiedoksiannettujen normien mukaisesti; ja laitos ei sijainnut suoja- tai valvontavyöhykkeellä. Suoja- ja valvontavyöhykkeellä kerätyt alkiot on selkeästi merkitty, ja niitä on pidetty virallisessa valvonnassa.

| xxix) | In vivo -tuotetut naudan alkiot (lukuun ottamatta alkioita, joille on tehty alkion zona pellucida -keton läpäisy)

  2 |
| --- | --- |

xxix)

In vivo

zona pellucida

2

2

CBPP

Tässä kuvatut in vivo -tuotetut alkiot on saatu luovuttajaeläimistä,

in vivo

| | JOKO






  1*) | joita ei ole rokotettu tarttuvaa naudan keuhkoruttoa (CBPP) vastaan ja joille on tehty komplementin sitoutumistesti tarttuvan naudan keuhkoruton varalta negatiivisin tuloksin kahteen kertaan vähintään 21 päivän ja enintään 30 päivän välein, ja toinen testi on tehty enintään 14 päivää ennen keruuta; ja jotka on pidetty eristettyinä muista ensimmäisen komplementin sitoutumistestin tekopäivästä keruuseen asti; |
| --- | --- | --- |

JOKO

1*)

joita ei ole rokotettu tarttuvaa naudan keuhkoruttoa (CBPP) vastaan ja joille on tehty komplementin sitoutumistesti tarttuvan naudan keuhkoruton varalta negatiivisin tuloksin kahteen kertaan vähintään 21 päivän ja enintään 30 päivän välein, ja toinen testi on tehty enintään 14 päivää ennen keruuta; ja jotka on pidetty eristettyinä muista ensimmäisen komplementin sitoutumistestin tekopäivästä keruuseen asti;

| | TAI






  2*) | jotka on rokotettu maaeläinten diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän OIE:n käsikirjan normien mukaisella rokotteella enintään 4 kuukautta ennen keruuta; |
| --- | --- | --- |

TAI

2*)

jotka on rokotettu maaeläinten diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän OIE:n käsikirjan normien mukaisella rokotteella enintään 4 kuukautta ennen keruuta;

| | JA
  joissa ei esiintynyt tarttuvan naudan keuhkoruton kliinisiä oireita alkioiden keruupäivänä; ja joita on pidetty syntymästään saakka tai viimeksi kuluneiden 6 kuukauden ajan karjassa (karjoissa), joissa ei ole ilmoitettu tarttuvan naudan keuhkoruton tapauksista kyseisenä aikana, ja että karjaa (karjoja) ei ole pidetty tarttuvan naudan keuhkoruton tartunnan saastuttamalla vyöhykkeellä; ja alkiot on kerätty, käsitelty ja varastoitu toimivaltaisen viranomaisen vahvistamien normien mukaisesti. |
| --- | --- |

JA

joissa ei esiintynyt tarttuvan naudan keuhkoruton kliinisiä oireita alkioiden keruupäivänä; ja joita on pidetty syntymästään saakka tai viimeksi kuluneiden 6 kuukauden ajan karjassa (karjoissa), joissa ei ole ilmoitettu tarttuvan naudan keuhkoruton tapauksista kyseisenä aikana, ja että karjaa (karjoja) ei ole pidetty tarttuvan naudan keuhkoruton tartunnan saastuttamalla vyöhykkeellä; ja alkiot on kerätty, käsitelty ja varastoitu toimivaltaisen viranomaisen vahvistamien normien mukaisesti.

| xxx) | Siipikarjan siitosmunat

  2 |
| --- | --- |

xxx)

Siipikarjan siitosmunat

2

2

LPNAI,

HPNAI –

Ilmoitettava OIE:n maaeläinten terveyttä koskevan säännöstön lintuinfluenssaa koskevien vaatimusten mukaisesti (OIE:n luetteloon kuuluva pakollisesti ilmoitettava tauti).

Newcastlen tauti

Kaupassa EU:sta Uuteen-Seelantiin

Kaupassa EU:sta Uuteen-Seelantiin

Tässä kuvatut siipikarjan siitosmunat on saatu lähtöparvista ja -hautomoista erillisalueelta, jonka Ministry for Primary Industries on hyväksynyt vapaaksi lintuinfluenssasta [ja/tai] Newcastlen taudista [tarpeeton yliviivataan]

tarpeeton yliviivataan

| xxxi) | Elävät mehiläiset/kimalaiset:

  3 |
| --- | --- |

xxxi)

Elävät mehiläiset/kimalaiset:

3

3

Pieni pesäkuoriainen

(Aethina tumida)

Aethina tumida

Kaupassa Uudesta-Seelannista EU:hun:

Kaupassa Uudesta-Seelannista EU:hun:

| a) | pesät tulevat alueelta, joka on halkaisijaltaan vähintään 100 kilometriä ja johon ei sovelleta pienen pesäkuoriaisen (Aethina tumida) epäiltyyn tai vahvistettuun esiintymiseen liittyviä rajoituksia, ja jolla ei esiinny sen aiheuttamia tartuntoja; |
| --- | --- |

a)

pesät tulevat alueelta, joka on halkaisijaltaan vähintään 100 kilometriä ja johon ei sovelleta pienen pesäkuoriaisen (Aethina tumida) epäiltyyn tai vahvistettuun esiintymiseen liittyviä rajoituksia, ja jolla ei esiinny sen aiheuttamia tartuntoja;

Aethina tumida

| b) | mehiläiset/kimalaiset (1) ja niiden pakkaukset on tarkastettu silmämääräisesti pienen pesäkuoriaisen (Aethina tumida) tai sen munien ja toukkien esiintymisen havaitsemiseksi. |
| --- | --- |

b)

mehiläiset/kimalaiset (1) ja niiden pakkaukset on tarkastettu silmämääräisesti pienen pesäkuoriaisen (Aethina tumida) tai sen munien ja toukkien esiintymisen havaitsemiseksi.

1

Aethina tumida

| (1) | Tarpeeton yliviivataan. |
| --- | --- |

(1)

1

Tarpeeton yliviivataan.

| xxxii) | Elävät mehiläiset/kimalaiset:

  3 |
| --- | --- |

xxxii)

Elävät mehiläiset/kimalaiset:

3

3

Tropilaelaps-punkki (Tropilaelaps spp.)

Tropilaelaps

Kaupassa Uudesta-Seelannista EU:hun:

Kaupassa Uudesta-Seelannista EU:hun:

| a) | pesät tulevat alueelta, joka on halkaisijaltaan vähintään 100 kilometriä ja johon ei sovelleta Tropilaelaps-punkin (Tropilaelaps spp.) epäiltyyn tai vahvistettuun esiintymiseen liittyviä rajoituksia, ja jolla ei esiinny sen aiheuttamia tartuntoja; |
| --- | --- |

a)

pesät tulevat alueelta, joka on halkaisijaltaan vähintään 100 kilometriä ja johon ei sovelleta Tropilaelaps-punkin (Tropilaelaps spp.) epäiltyyn tai vahvistettuun esiintymiseen liittyviä rajoituksia, ja jolla ei esiinny sen aiheuttamia tartuntoja;

Tropilaelaps

| b) | mehiläiset/kimalaiset (1) ja niiden pakkaukset on tarkastettu silmämääräisesti Tropilaelaps-punkin (Tropilaelaps spp.) esiintymisen havaitsemiseksi. |
| --- | --- |

b)

mehiläiset/kimalaiset (1) ja niiden pakkaukset on tarkastettu silmämääräisesti Tropilaelaps-punkin (Tropilaelaps spp.) esiintymisen havaitsemiseksi.

1

Tropilaelaps

| (1) | Tarpeeton yliviivataan. |
| --- | --- |

(1)

1

Tarpeeton yliviivataan.

LIITE VII

TODISTUKSET

Viralliset terveystodistukset koskevat osapuolten välisen kaupan kohteena olevien elävien eläinten ja/tai eläintuotteiden lähetyksiä.

1 jakso: Terveysvakuutukset:

| a) | Tuotteet, joille on sovittu vastaavuus ’Kyllä (1)’






  i) | Käytettävä seuraavaa terveysvakuutuksen mallia (tapauksen mukaan eläinten terveyttä ja/tai kansanterveyttä koskeva vastaavuus). Kyllä (1), liite V;
  ’Tässä kuvatut elävät eläimet tai eläintuotteet ovat (Euroopan unionin/Uuden-Seelannin (6)) ovat sellaisten normien ja vaatimusten mukaisia, joiden on tunnustettu vastaavan eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä tehdyssä Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin sopimuksessa määrättyjä (Euroopan unionin/Uuden-Seelannin (6)) normeja ja vaatimuksia (neuvoston päätös 97/132/EY).
  Erityisesti ne ovat seuraavien mukaisia (lisätään ... viejäosapuolen lainsäädäntö) (7)


  (6)  Tarpeeton yliviivataan."


  (6)  Tarpeeton yliviivataan."


  (7)  Vapaaehtoinen, tuojaosapuolen harkinnan mukaan.’"

  JA |
| --- | --- | --- |

a)

Tuotteet, joille on sovittu vastaavuus ’Kyllä (1)’

i)

Käytettävä seuraavaa terveysvakuutuksen mallia (tapauksen mukaan eläinten terveyttä ja/tai kansanterveyttä koskeva vastaavuus). Kyllä (1), liite V;

’Tässä kuvatut elävät eläimet tai eläintuotteet ovat (Euroopan unionin/Uuden-Seelannin (6)) ovat sellaisten normien ja vaatimusten mukaisia, joiden on tunnustettu vastaavan eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä tehdyssä Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin sopimuksessa määrättyjä (Euroopan unionin/Uuden-Seelannin (6)) normeja ja vaatimuksia (neuvoston päätös 97/132/EY).

Erityisesti ne ovat seuraavien mukaisia (lisätään ... viejäosapuolen lainsäädäntö) (7)

(6)  Tarpeeton yliviivataan."

(6)  Tarpeeton yliviivataan."

(7)  Vapaaehtoinen, tuojaosapuolen harkinnan mukaan.’"

JA

| ii) | Annettava liitteessä V olevan 5 jakson 28 kohdassa kuvatut lisävakuutukset tarpeen mukaan ja mainittava ne liitteen V ’Erityisedellytyksissä’. |
| --- | --- |

ii)

Annettava liitteessä V olevan 5 jakson 28 kohdassa kuvatut lisävakuutukset tarpeen mukaan ja mainittava ne liitteen V ’Erityisedellytyksissä’.

| iii) | EU:n viennissä Uuteen-Seelantiin on annettava lisävakuutukset: ’Eläintuotteella saa käydä kauppaa unionin sisällä ilman rajoituksia’. |
| --- | --- |

iii)

EU:n viennissä Uuteen-Seelantiin on annettava lisävakuutukset: ’Eläintuotteella saa käydä kauppaa unionin sisällä ilman rajoituksia’.

| iv) | Viennissä Uudesta-Seelannista: Sellaisten tuotteiden lähetyksistä, joilta vaaditaan 1 jakson a kohdan i alakohdassa tarkoitetun mallin mukainen terveysvakuutus ja joiden vastaavuus on vahvistettu liitteessä V olevan 5 jakson 28 kohdan alakohdassa ’Todistusjärjestelmät’, on annettava lisävakuutus silloin, kun todistukset annetaan lähetysten lähtöpäivän (8) jälkeen: ’Allekirjoittanut virkailija on varmistanut tämän lähetyksen seuraavien soveltuvuusasiakirjojen (lisätään asianmukaisten soveltuvuusasiakirjojen viitteet) perusteella, jotka on annettu (lisätään päivämäärä) ja jotka allekirjoittanut virkailija on tarkastanut ja jotka on annettu ennen lähetyksen lähtöä’. |
| --- | --- |

iv)

Viennissä Uudesta-Seelannista: Sellaisten tuotteiden lähetyksistä, joilta vaaditaan 1 jakson a kohdan i alakohdassa tarkoitetun mallin mukainen terveysvakuutus ja joiden vastaavuus on vahvistettu liitteessä V olevan 5 jakson 28 kohdan alakohdassa ’Todistusjärjestelmät’, on annettava lisävakuutus silloin, kun todistukset annetaan lähetysten lähtöpäivän (8) jälkeen: ’Allekirjoittanut virkailija on varmistanut tämän lähetyksen seuraavien soveltuvuusasiakirjojen (lisätään asianmukaisten soveltuvuusasiakirjojen viitteet) perusteella, jotka on annettu (lisätään päivämäärä) ja jotka allekirjoittanut virkailija on tarkastanut ja jotka on annettu ennen lähetyksen lähtöä’.

| b) | Kaikkien tuotteiden osalta
  Sen jälkeen, kun viejäosapuoli on vahvistanut 12 artiklan mukaisesti, että jotakin liitteessä V olevan 5 jakson 29.B. kohdassa lueteltua tautia on tavattu, virallisiin terveystodistuksiin on lisättävä liitteessä V olevan 5 jakson 29.B kohdassa esitetyt asiaa koskevat lisävakuutukset. Liitteessä V olevan 5 jakson 29.B kohdassa esitettyjä asianomaisia lisävakuutuksia on käytettävä, kunnes viejäosapuoli tekee aluejakopäätöksen 6 artiklan mukaisesti tai siitä sovitaan yhdessä. |
| --- | --- |

b)

Kaikkien tuotteiden osalta

Sen jälkeen, kun viejäosapuoli on vahvistanut 12 artiklan mukaisesti, että jotakin liitteessä V olevan 5 jakson 29.B. kohdassa lueteltua tautia on tavattu, virallisiin terveystodistuksiin on lisättävä liitteessä V olevan 5 jakson 29.B kohdassa esitetyt asiaa koskevat lisävakuutukset. Liitteessä V olevan 5 jakson 29.B kohdassa esitettyjä asianomaisia lisävakuutuksia on käytettävä, kunnes viejäosapuoli tekee aluejakopäätöksen 6 artiklan mukaisesti tai siitä sovitaan yhdessä.

2 jakso: Todistusten täyttäminen:

| a) | Annettaessa painettua todistusta allekirjoituksen ja virallisen leiman on oltava erivärisiä kuin painoväri. |
| --- | --- |

a)

Annettaessa painettua todistusta allekirjoituksen ja virallisen leiman on oltava erivärisiä kuin painoväri.

| b) | Viennissä Uudesta-Seelannista: Kun annetaan painettu virallinen terveystodistus, se on annettava englanninkielisenä sekä jollakin sen jäsenvaltion kielistä, jossa rajatarkastusasema, jossa lähetys esitetään, sijaitsee. |
| --- | --- |

b)

Viennissä Uudesta-Seelannista: Kun annetaan painettu virallinen terveystodistus, se on annettava englanninkielisenä sekä jollakin sen jäsenvaltion kielistä, jossa rajatarkastusasema, jossa lähetys esitetään, sijaitsee.

| c) | Viennissä Euroopan unionista: Virallinen terveystodistus on annettava alkuperäjäsenvaltion kielellä sekä englanninkielisenä. |
| --- | --- |

c)

Viennissä Euroopan unionista: Virallinen terveystodistus on annettava alkuperäjäsenvaltion kielellä sekä englanninkielisenä.

| d) | Jokaisen vientiin tarkoitetun lähetyksen mukana on oltava alkuperäiset terveystodistukset tai alkuperäiset eläinlääkintäasiakirjat tai sopimuksessa täsmennetyt muut alkuperäiset asiakirjat, joista sovitut terveyttä koskevat tiedot käyvät ilmi. |
| --- | --- |

d)

Jokaisen vientiin tarkoitetun lähetyksen mukana on oltava alkuperäiset terveystodistukset tai alkuperäiset eläinlääkintäasiakirjat tai sopimuksessa täsmennetyt muut alkuperäiset asiakirjat, joista sovitut terveyttä koskevat tiedot käyvät ilmi.

| e) | Mallitodistukseen on sallittua tehdä vähäisiä muutoksia. |
| --- | --- |

e)

Mallitodistukseen on sallittua tehdä vähäisiä muutoksia.

| f) | Virallisten terveystodistusten ei tarvitse sisältää selittäviä huomautuksia, joissa annetaan todistusten täyttöohjeita, eikä vakuutuksia, jotka eivät liity lähetykseen. |
| --- | --- |

f)

Virallisten terveystodistusten ei tarvitse sisältää selittäviä huomautuksia, joissa annetaan todistusten täyttöohjeita, eikä vakuutuksia, jotka eivät liity lähetykseen.

3 jakso: Sähköinen tiedonsiirto:

| a) | Alkuperäisiä eläinlääkärintodistuksia tai muita alkuperäisiä asiakirjoja/tietoja voidaan vaihtaa paperimuodossa ja/tai turvallisilla sähköisillä tiedonsiirtomenetelmillä, jotka tarjoavat vastaavat todistusten antamista koskevat takeet, mukaan lukien digitaaliset allekirjoitukset ja kiistämättömyysmekanismi. Jos viejäosapuoli päättää antaa viralliset terveystodistukset ja/tai eläinlääkintäasiakirjat sähköisinä, tuojaosapuolen on oltava todennut, että ne tarjoavat vastaavat turvallisuustakeet. Tuojaosapuolen suostumus yksinomaan sähköisten todistusten käyttöön voidaan vahvistaa joko kirjaamalla se johonkin sopimuksen liitteistä tai kirjeenvaihdossa sopimuksen 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Osapuolten on toteutettava kaikki tarvittavat toimet, joilla varmistetaan todistusmenettelyn luotettavuus, torjutaan petokset ja estetään väärien ja harhaanjohtavien todistusten antaminen.
  Sähköisen tiedonsiirtojärjestelmät, jotka tarjoavat vastaavat takuut: | Uusi-Seelanti – E-cert |
| --- | --- | --- |

a)

Alkuperäisiä eläinlääkärintodistuksia tai muita alkuperäisiä asiakirjoja/tietoja voidaan vaihtaa paperimuodossa ja/tai turvallisilla sähköisillä tiedonsiirtomenetelmillä, jotka tarjoavat vastaavat todistusten antamista koskevat takeet, mukaan lukien digitaaliset allekirjoitukset ja kiistämättömyysmekanismi. Jos viejäosapuoli päättää antaa viralliset terveystodistukset ja/tai eläinlääkintäasiakirjat sähköisinä, tuojaosapuolen on oltava todennut, että ne tarjoavat vastaavat turvallisuustakeet. Tuojaosapuolen suostumus yksinomaan sähköisten todistusten käyttöön voidaan vahvistaa joko kirjaamalla se johonkin sopimuksen liitteistä tai kirjeenvaihdossa sopimuksen 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Osapuolten on toteutettava kaikki tarvittavat toimet, joilla varmistetaan todistusmenettelyn luotettavuus, torjutaan petokset ja estetään väärien ja harhaanjohtavien todistusten antaminen.

Sähköisen tiedonsiirtojärjestelmät, jotka tarjoavat vastaavat takuut:

Uusi-Seelanti – E-cert

| | EU – Traces |
| --- | --- |

EU – Traces

| b) | Virallinen terveystodistus on annettava ja toimitettava rajatarkastusasemalle joko






  i) | alkuperäisenä allekirjoitettuna paperimuotoisena todistuksena, tai |
| --- | --- | --- |

b)

Virallinen terveystodistus on annettava ja toimitettava rajatarkastusasemalle joko

i)

alkuperäisenä allekirjoitettuna paperimuotoisena todistuksena, tai

| ii) | sähköisesti sähköisen tiedonsiirron välityksellä käyttäen E-cert- ja Traces-järjestelmiä 3 jakson a kohdassa kuvatun menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

ii)

sähköisesti sähköisen tiedonsiirron välityksellä käyttäen E-cert- ja Traces-järjestelmiä 3 jakson a kohdassa kuvatun menettelyn mukaisesti.

4 jakso: Valvonta:

Valvontaviranomaisen on varmistettava, että virallista todistusta antavat virkailijat tuntevat sopimuksessa vahvistetut tuojaosapuolen terveysvaatimukset ja ovat velvoitettuja tarvittaessa antamaan todistuksen mainittujen vaatimusten noudattamisesta.

LIITE VIII

RAJATARKASTUKSET JA TARKASTUSMAKSUT

A.   ELÄVIEN ELÄINTEN JA ELÄINTUOTTEIDEN LÄHETYSTEN RAJATARKASTUKSET

| Rajatarkastuksen tyyppi
   (9)
  : | Tarkastusprosentti |
| --- | --- |
| 1. | Asiakirja- ja tunnistustarkastukset
  Kumpikin osapuoli suorittaa asiakirjatarkastukset |

Rajatarkastuksen tyyppi
   (9)
  :

Tarkastusprosentti

1.

Kumpikin osapuoli suorittaa asiakirjatarkastukset

100

Tunnistustarkastuksella tarkoitetaan toimivaltaisen viranomaisen suorittamaa harkinnanvaraista (10) tarkastusta sen varmistamiseksi, että terveystodistukset/-asiakirjat tai muut terveyslainsäädännön mukaiset asiakirjat vastaavat lähetyksessä (11) olevaa tuotetta. Sinetöityjen konttien tapauksessa tunnistustarkastuksessa voidaan pelkästään varmistaa, että sinetit ovat ehjiä ja että kontin tunnistetiedot ja sinetin numero vastaavat liitteenä olevassa terveysasiakirjassa tai -todistuksessa mainittuja.

2.   Fyysiset tarkastukset (pistokokein tai kohdennetusti)

Elävät eläimet, lukuun ottamatta mehiläisiä ja kimalaisia

100

Mehiläiskuningattaret ja kimalaisten pienet yhdyskunnat

100

Mehiläis- ja kimalaispakkaukset

50 (12)

Siemenneste/alkiot/munasolut

10

Neuvoston päätöksen 97/132/EY liitteessä V luetellut elävät eläimet (13) ja ihmisravinnoksi tarkoitetut ja eläinperäiset tuotteet

1

Neuvoston päätöksen 97/132/EY liitteessä V luetellut muuksi kuin ihmisravinnoksi tarkoitetut eläintuotteet

1

Muuksi kuin ihmisravinnoksi tarkoitettu jalostettu eläinvalkuainen (irtotavarana)

100 % ensimmäisten kuuden lähetyksen osalta ja sitten 1–10 %.

B.   TARKASTUSMAKSUT

Tuontiin sovelletaan tämän liitteen B.I ja B.II kohdassa määriteltyjä maksuja.

Jollei toisin sovita, maksut on vahvistettava siten, että ne kattavat ainoastaan rajatarkastusyksikön todelliset kustannukset ja että ne eivät ole suurempia kuin muista kolmansista maista tuotavasta samasta tuotteesta perittävä vastaava lähetysmaksu.

B.I   Euroopan unionin osalta

Elävien eläinten ja ituplasman tarkastusmaksut:

Tarkastusmaksuja sovelletaan asetuksen (EU) N:o 882/2004 liitteen V mukaisesti.

Eläinperäiset tuotteet:

Tarkastusmaksuja sovelletaan asetuksen (EU) N:o 882/2004 liitteen V mukaisesti siten, että alennus on 22,5 % (14). Kuljetettaessa tavaroita unionin kautta tarkastusmaksuja sovelletaan asetuksen (EY) N:o 882/2004 liitteen V mukaisesti ilman alennusta.

B.II   Uuden-Seelannin osalta

Elävien eläinten ja ituplasman tarkastusmaksut:

Tarkastusmaksuja sovelletaan Uuden-Seelannin Biosecurity (Costs) Regulations -säädösten mukaisesti.

Eläinperäiset tuotteet:

| | Asiakirja- ja tunnistustarkastusten tarkastusmaksut: | Yksittäinen lähetys – Enintään 149,60 (+ gst) NZD/lähetys |
| --- | --- | --- |

Asiakirja- ja tunnistustarkastusten tarkastusmaksut:

Yksittäinen lähetys – Enintään 149,60 (+ gst) NZD/lähetys

| | Usean kontin lähetykset – Enintään 149,60 (+ gst) NZD ensimmäisen kontin osata ja enintään 75 (+ gst) NZD/kontti lisäkonttien osalta |
| --- | --- |

Usean kontin lähetykset – Enintään 149,60 (+ gst) NZD ensimmäisen kontin osata ja enintään 75 (+ gst) NZD/kontti lisäkonttien osalta

| | Kappaletavaralähetykset – Enintään 149,60 (+ gst) NZD/tunti |
| --- | --- |

Kappaletavaralähetykset – Enintään 149,60 (+ gst) NZD/tunti

| | Asiakirja-, tunnistus- ja fyysisten tarkastusten tarkastusmaksut:

  Yksittäinen lähetys – tarkastusmaksuja sovelletaan seuraavien Uuden-Seelannin säädösten mukaisesti: | Animal Health Biosecurity (Costs) Regulations |
| --- | --- | --- |

Asiakirja-, tunnistus- ja fyysisten tarkastusten tarkastusmaksut:

Yksittäinen lähetys – tarkastusmaksuja sovelletaan seuraavien Uuden-Seelannin säädösten mukaisesti:

Animal Health Biosecurity (Costs) Regulations

| | Public Health Fees and Charges Regulation |
| --- | --- |

Public Health Fees and Charges Regulation

Uuden-Seelannin tarkastusmaksujen inflaatiomukautus:

| | Uuden-Seelannin tarkastusmaksuja voidaan mukauttaa vuosittain seuraavan kaavan mukaisesti: |
| --- | --- |

Uuden-Seelannin tarkastusmaksuja voidaan mukauttaa vuosittain seuraavan kaavan mukaisesti:

| | Tarkastusmaksun enimmäismäärä = |
| --- | --- |

Tarkastusmaksun enimmäismäärä =

| | Liitteessä VIII mainittu tarkastusmaksu × (1 + keskimääräinen inflaatio/100*)(perusvuosi – 2009) |
| --- | --- |

Liitteessä VIII mainittu tarkastusmaksu × (1 + keskimääräinen inflaatio/100*)(perusvuosi – 2009)

| * | laskettuun jatkuvaperusteisesti Uuden-Seelannin osalta sellaisena kuin Reserve Bank of New Zealand on sen julkaissut. |
| --- | --- |

*

laskettuun jatkuvaperusteisesti Uuden-Seelannin osalta sellaisena kuin Reserve Bank of New Zealand on sen julkaissut.

---

(1)  Ellei toisin ilmoiteta, tuotteilla on voitava käydä kauppaa rajoituksetta unionin sisällä.

1

(2)  Kaikkien kohtien, joissa viitataan asetuksiin (EY) N:o 852/2004, (EY) N:o 853/2004 ja (EY) N:o 854/2004, on käsitettävä sisältävän asianmukaiset täytäntöönpanotoimenpiteet ja mikrobiologiset kriteerit, sellaisina kuin ne on vahvistettu asetuksissa (EY) N:o 2073/2005, 2074/2005 ja 2076/2005.

2

(3)  Vientituotteiden osalta on viejän (elintarvikealan toimijan) vastuulla varmistaa, että viedyt tuotteet täyttävät tuojaosapuolen mikrobiologiset elintarvikkeiden turvallisuutta koskevat vaatimukset.

3

(4)  Sovelletaan liha-, kala- ja maitoaloilla.

4

(5)  Uuden-Seelannin toimivaltaisen viranomaisen on merkittävä Uuden-Seelannin laitoksia koskevat tiedot EU:n Traces-järjestelmään (tai sitä seuraavaan järjestelmään). Uusi-Seelanti takaa, että kyseiset laitokset täyttävät sopimuksessa vahvistetut edellytykset. Komissio päivittää ja julkaisee tiedot komission verkkosivuilla viipymättä ja yleensä kahden työpäivän kuluessa. Komissio voi, silloin kun takeet ovat riittämättömät, olla julkaisematta jotakin laitosta koskevia tietoja komission verkkosivustolla. Jos komissio päättää olla julkaisematta jonkin laitoksen tietoja komission verkkosivuilla, se perustelee päätöksensä Uuden-Seelannin viranomaiselle ilman aiheetonta viivytystä.

5

(8)  Lähtöpäivä on päivä, jona alus lähti Uuden-Seelannin viimeisestä satamasta.

8

(9)  Toimivaltainen viranomainen voi delegoida nämä toimenpiteet, myös fyysiset tarkastukset, vastuuhenkilölle tai elimelle tuojaosapuolen lainsäädännön mukaisesti.

9

(10)  Tuojaosapuolen lainsäädännön mukaisesti.

10

(11)  Tässä liitteessä ’lähetyksellä’ tarkoitetaan samantyyppisten ja samojen eläinlääkärintodistusten tai eläinlääkintäasiakirjojen tai eläinlääkintäalan lainsäädännön mukaisten muiden asiakirjojen kattamaa tuotemäärää, joka kuljetetaan samalla kuljetusvälineellä ja joka tulee samasta kolmannesta maasta tai sen samasta osasta. ’Samalla kuljetusvälineellä’ tarkoitetaan kuljetustapaa (esim. laiva, lentokone).

11

(12)  Vähemmän kuin 130 pakkausta käsittävistä mehiläispakkausten lähetyksistä on tarkastettava 50 %. Enemmän kuin 130 pakkausta käsittävistä lähetyksistä on tarkastettava lähetyksestä sattumanvaraisesti valittu 65 pakkauksen näyte, jotta saadaan 95 %:n luottamusväli sille, että 5-prosenttinen taudin esiintyminen havaitaan.

12

(13)  Sellaisina kuin ne ovat liitteessä V olevassa 10 kohdassa.

13

(14)  Laskettuna olettaen, että fyysisten tarkastusten määrä Uuden-Seelannin tuonnissa on vain 10 % muihin kolmansiin maihin sovellettavasta fyysisten tarkastusten tavanomaisesta määrästä ja olettaen, että fyysisten tarkastusten kustannukset ovat 25 % kaikista maksuista aiheutuvista kustannuksista.

14

---

| 4.7.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/124 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/124

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2015/1085,

annettu 2 päivänä heinäkuuta 2015,

Ruotsin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/42/EY mukaisesti toteuttamasta toimenpiteestä Hammars Verkstad AB:n valmistamien polttopuukoneiden Hammars vedklipp 5,5 hk ja Hammars vedklipp 7,5 hk markkinoille saattamisen kieltämiseksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 4428)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon koneista ja direktiivin 95/16/EY muuttamisesta 17 päivänä toukokuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/42/EY (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ruotsi ilmoitti komissiolle toimenpiteestä, jolla kielletään polttopuukoneiden Hammars vedklipp 5,5 hk ja Hammars vedklipp 7,5 hk, joita valmistaa Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Ruotsi, markkinoille saattaminen. |
| --- | --- |

(1)

Ruotsi ilmoitti komissiolle toimenpiteestä, jolla kielletään polttopuukoneiden Hammars vedklipp 5,5 hk ja Hammars vedklipp 7,5 hk, joita valmistaa Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Ruotsi, markkinoille saattaminen.

| (2) | Kyseiset polttopuukoneet oli varustettu CE-merkinnällä direktiivin 2006/42/EY mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Kyseiset polttopuukoneet oli varustettu CE-merkinnällä direktiivin 2006/42/EY mukaisesti.

| (3) | Ruotsi toteutti toimenpiteen sen vuoksi, että polttopuukoneet eivät täytä direktiivin 2006/42/EY liitteessä I olevassa 1.1.2 kohdassa (Turvallistamisen periaatteet) ja 1.3.7 kohdassa (Liikkuvista osista aiheutuvat riskit) mukaisia olennaisia terveys- ja turvallisuusvaatimuksia, koska koneissa ei ole liikkuvista osista aiheutuvaa riskiä torjuvia suojuksia tai turvalaitteita. |
| --- | --- |

(3)

Ruotsi toteutti toimenpiteen sen vuoksi, että polttopuukoneet eivät täytä direktiivin 2006/42/EY liitteessä I olevassa 1.1.2 kohdassa (Turvallistamisen periaatteet) ja 1.3.7 kohdassa (Liikkuvista osista aiheutuvat riskit) mukaisia olennaisia terveys- ja turvallisuusvaatimuksia, koska koneissa ei ole liikkuvista osista aiheutuvaa riskiä torjuvia suojuksia tai turvalaitteita.

| (4) | Komissio pyysi Hammars Verkstad AB:tä esittämään huomautuksensa Ruotsin toteuttamasta toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio pyysi Hammars Verkstad AB:tä esittämään huomautuksensa Ruotsin toteuttamasta toimenpiteestä.

| (5) | Hammars Verkstad vastasi komissiolle, että puunpilkontakoneessa, joka korvaa sekä sahan että halkaisukoneen, käyttäjällä on paljon pienempi loukkaantumisriski. Komissio pyysi suoritetun vaatimustenmukaisuuden arvioinnin yhteydessä valmistajalta asiakirjanäyttöä riskiluokitusta koskevien väitteiden tueksi. Vastausta ei ole saatu. |
| --- | --- |

(5)

Hammars Verkstad vastasi komissiolle, että puunpilkontakoneessa, joka korvaa sekä sahan että halkaisukoneen, käyttäjällä on paljon pienempi loukkaantumisriski. Komissio pyysi suoritetun vaatimustenmukaisuuden arvioinnin yhteydessä valmistajalta asiakirjanäyttöä riskiluokitusta koskevien väitteiden tueksi. Vastausta ei ole saatu.

| (6) | Ruotsin toimittaman näytön tarkastelu osoittaa, että polttopuukoneet Hammars vedklipp 5,5 hk ja Hammars vedklipp 7,5 hk, joita valmistaa Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Ruotsi, eivät täytä direktiivissä 2006/42/EY säädettyjä olennaisia terveys- ja turvallisuusvaatimuksia ja että tämä vaatimustenvastaisuus aiheuttaa käyttäjille vakavan loukkaantumisriskin. Sen vuoksi on aiheellista pitää Ruotsin toteuttamaa toimenpidettä perusteltuna, |
| --- | --- |

(6)

Ruotsin toimittaman näytön tarkastelu osoittaa, että polttopuukoneet Hammars vedklipp 5,5 hk ja Hammars vedklipp 7,5 hk, joita valmistaa Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Ruotsi, eivät täytä direktiivissä 2006/42/EY säädettyjä olennaisia terveys- ja turvallisuusvaatimuksia ja että tämä vaatimustenvastaisuus aiheuttaa käyttäjille vakavan loukkaantumisriskin. Sen vuoksi on aiheellista pitää Ruotsin toteuttamaa toimenpidettä perusteltuna,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Ruotsin toteuttama toimenpide, jolla kielletään polttopuukoneiden Hammars vedklipp 5,5 hk ja Hammars vedklipp 7,5 hk, joita valmistaa Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Ruotsi, markkinoille saattaminen, on perusteltu.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 2 päivänä heinäkuuta 2015.

Komission puolesta

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 157, 9.6.2006, s. 24.

1

---

Oikaisuja

| 4.7.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/126 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/126

---

Oikaisu komission asetukseen (EU) N:o 873/2012, annettu 1 päivänä lokakuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1334/2008 liitteessä I mainittua unionin luetteloa aromeista ja raaka-aineista koskevista siirtymätoimenpiteistä

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 267, 2. lokakuuta 2012
  )

Sivulla 163, 1 artiklassa:

on:

”Elintarvikkeita, jotka sisältävät sellaisia aromiaineita, jotka on laillisesti saatettu markkinoille tai varustettu pakkausmerkinnöin ennen 22 päivää lokakuuta 2014 mutta jotka eivät täytä asetuksen (EY) N:o 1334/2008 liitteessä I olevan A osan vaatimuksia, voidaan pitää kaupan niiden vähimmäissäilyvyysajan päättymiseen tai viimeiseen myyntipäivään saakka.”

pitää olla:

”Aromiaineita sisältäviä elintarvikkeita, jotka on laillisesti saatettu markkinoille tai varustettu pakkausmerkinnöin ennen 22 päivää lokakuuta 2014 mutta jotka eivät täytä asetuksen (EY) N:o 1334/2008 liitteessä I olevan A osan vaatimuksia, voidaan pitää kaupan niiden vähimmäissäilyvyysajan päättymiseen tai viimeiseen myyntipäivään saakka.”

Sivulla 163, 4 artiklassa:

on:

”Elintarvikkeita, jotka sisältävät sellaisia asetuksen (EY) N:o 1334/2008 9 artiklan b–f alakohdassa tarkoitettuja aromeja ja raaka-aineita, jotka on laillisesti saatettu markkinoille tai varustettu pakkausmerkinnöin ennen 22 päivää huhtikuuta 2018 mutta jotka eivät täytä asetuksen (EY) N:o 1334/2008 liitteessä I olevan B–F osan vaatimuksia, voidaan pitää kaupan niiden vähimmäissäilyvyysajan päättymiseen tai viimeiseen myyntipäivään saakka.”

pitää olla:

”Asetuksen (EY) N:o 1334/2008 9 artiklan b–f alakohdassa tarkoitettuja aromeja ja raaka-aineita sisältäviä elintarvikkeita, jotka on laillisesti saatettu markkinoille tai varustettu pakkausmerkinnöin ennen 22 päivää huhtikuuta 2018 mutta jotka eivät täytä asetuksen (EY) N:o 1334/2008 liitteessä I olevan B–F osan vaatimuksia, voidaan pitää kaupan niiden vähimmäissäilyvyysajan päättymiseen tai viimeiseen myyntipäivään saakka.”

---