# Uradni list L 166/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 166 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5830. junij 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 166

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5830. junij 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 110 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologaciji: | 1 |
| | * | Pravilnik št. 120 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji motorjev z notranjim zgorevanjem za vgradnjo v kmetijske in gozdarske traktorje ter necestne premične stroje glede na meritev neto moči, nazivnega navora in specifične porabe goriva [2015/1000] | 170 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 110 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologaciji:

1

*

Pravilnik št. 120 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji motorjev z notranjim zgorevanjem za vgradnjo v kmetijske in gozdarske traktorje ter necestne premične stroje glede na meritev neto moči, nazivnega navora in specifične porabe goriva [2015/1000]

170

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 30.6.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/1

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 110 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologaciji:

| I. | posebnih sestavnih delov motornih vozil, ki za pogon uporabljajo stisnjeni zemeljski plin (SZP) in/ali utekočinjeni zemeljski plin (UZP) |
| --- | --- |

I.

posebnih sestavnih delov motornih vozil, ki za pogon uporabljajo stisnjeni zemeljski plin (SZP) in/ali utekočinjeni zemeljski plin (UZP)

| II. | vozil v zvezi z vgradnjo posebnih sestavnih delov homologiranega tipa za uporabo stisnjenega zemeljskega plina (SZP) in/ali utekočinjenega zemeljskega plina (UZP) za pogon [2015/999] |
| --- | --- |

II.

vozil v zvezi z vgradnjo posebnih sestavnih delov homologiranega tipa za uporabo stisnjenega zemeljskega plina (SZP) in/ali utekočinjenega zemeljskega plina (UZP) za pogon [2015/999]

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dodatka 2 k spremembam 01 – začetek veljavnosti: 9. oktober 2014

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sklici |
| --- | --- |

2.

| 3. | Razvrstitev sestavnih delov |
| --- | --- |

3.

| 4. | Opredelitve pojmov |
| --- | --- |

4.

DEL I –   Homologacija posebnih sestavnih delov motornih vozil, ki za pogon uporabljajo stisnjeni zemeljski plin (SZP) in/ali utekočinjeni zemeljski plin (UZP)

| 5. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

5.

| 6. | Označevanje |
| --- | --- |

6.

| 7. | Homologacija |
| --- | --- |

7.

| 8. | Specifikacije sestavnih delov za SZP in/ali UZP |
| --- | --- |

8.

| 9. | Spremembe tipa sestavnega dela za uporabo SZP in/ali UZP in razširitev homologacije |
| --- | --- |

9.

| 10. | (Nedodeljeno) |
| --- | --- |

10.

| 11. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

12.

| 13. | (Nedodeljeno) |
| --- | --- |

13.

| 14. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

14.

| 15. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, in homologacijskih organov |
| --- | --- |

15.

DEL II –   Homologacija vozil v zvezi z vgradnjo posebnih sestavnih delov homologiranega tipa za uporabo stisnjenega zemeljskega plina (SZP) in/ali utekočinjenega zemeljskega plina (UZP) za pogon

| 16. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

16.

| 17. | Homologacija |
| --- | --- |

17.

| 18. | Zahteve za vgradnjo posebnih sestavnih delov za uporabo stisnjenega zemeljskega plina (SZP) in/ali utekočinjenega zemeljskega plina (UZP) za pogon |
| --- | --- |

18.

| 19. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

20.

| 21. | Sprememba in razširitev homologacije tipa vozila |
| --- | --- |

21.

| 22. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

22.

| 23. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, in homologacijskih organov |
| --- | --- |

23.

| 24. | Prehodne določbe |
| --- | --- |

24.

PRILOGE

| Priloga 1A | Bistvene lastnosti sestavnih delov za uporabo SZP/UZP |
| --- | --- |

Priloga 1A

| Priloga 1B | Bistvene lastnosti vozila, motorja in sistema, povezanega s SZP/UZP |
| --- | --- |

Priloga 1B

| Priloga 2A | Namestitev homologacijske oznake tipa sestavnega dela za uporabo SZP/UZP |
| --- | --- |

Priloga 2A

| Priloga 2B | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa sestavnega dela za uporabo SZP/UZP v skladu s Pravilnikom št. 110 |
| --- | --- |

Priloga 2B

| Priloga 2C | Namestitev homologacijskih oznak |
| --- | --- |

Priloga 2C

| Priloga 2D | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila glede na vgradnjo sistema za uporabo SZP/UZP v skladu s Pravilnikom št. 110 |
| --- | --- |

Priloga 2D

| Priloga 3 | Shranjevanje zemeljskega plina kot goriva za motorna vozila |
| --- | --- |

Priloga 3

| Priloga 3A | Plinske jeklenke – visokotlačna jeklenka za shranjevanje SZP kot goriva za motorna vozila |
| --- | --- |

Priloga 3A

| Priloga 3B | Posode za tekoče gorivo – Vakuumsko izolirane posode za shranjevanje zemeljskega plina kot goriva za motorna vozila |
| --- | --- |

Priloga 3B

| Priloga 4A | Predpisi o homologaciji samodejnega ventila za SZP, protipovratnega ventila, tlačnega varnostnega ventila, tlačne varnostne naprave (s sproženjem, odvisnim od temperature), prelivnega ventila, ročnega ventila in tlačne varnostne naprave (s sproženjem, odvisnim od tlaka) |
| --- | --- |

Priloga 4A

| Priloga 4B | Predpisi o homologaciji gibljivih cevi za gorivo ali zvijavih cevi za SZP in zvijavih cevi za UZP |
| --- | --- |

Priloga 4B

| Priloga 4C | Predpisi o homologaciji filtra za SZP |
| --- | --- |

Priloga 4C

| Priloga 4D | Predpisi o homologaciji regulatorja tlaka za SZP |
| --- | --- |

Priloga 4D

| Priloga 4E | Predpisi o homologaciji tlačnih in temperaturnih tipal za SZP |
| --- | --- |

Priloga 4E

| Priloga 4F | Predpisi o homologaciji polnilne enote za SZP (posoda) |
| --- | --- |

Priloga 4F

| Priloga 4G | Predpisi o homologaciji regulatorja pretoka plina za SZP ter mešalnika plina in zraka, šobe za vbrizgavanje plina ali voda za gorivo |
| --- | --- |

Priloga 4G

| Priloga 4H | Predpisi o homologaciji elektronske krmilne enote |
| --- | --- |

Priloga 4H

| Priloga 4I | Predpisi o homologaciji toplotnega izmenjevalnika za UZP – uparjalnika |
| --- | --- |

Priloga 4I

| Priloga 4J | Predpisi o homologaciji polnilne posode za UZP |
| --- | --- |

Priloga 4J

| Priloga 4K | Predpisi o homologaciji regulatorja za krmiljenje tlaka za UZP |
| --- | --- |

Priloga 4K

| Priloga 4L | Predpisi o homologaciji tlačnega in/ali temperaturnega tipala za UZP |
| --- | --- |

Priloga 4L

| Priloga 4M | Predpisi o homologaciji detektorja zemeljskega plina |
| --- | --- |

Priloga 4M

| Priloga 4N | Predpisi o homologaciji samodejnega ventila, kontrolnega ventila, tlačnega varnostnega ventila, prelivnega ventila, ročnega ventila in protipovratnega ventila za uporabo za UZP |
| --- | --- |

Priloga 4N

| Priloga 4O | Predpisi o homologaciji črpalke za gorivo za UZP |
| --- | --- |

Priloga 4O

| Priloga 5 | Preskusni postopki |
| --- | --- |

Priloga 5

| Priloga 5A | Preskušanje nadtlaka (preskus moči) |
| --- | --- |

Priloga 5A

| Priloga 5B | Preskus zunanjega tesnjenja |
| --- | --- |

Priloga 5B

| Priloga 5C | Preskus notranjega tesnjenja |
| --- | --- |

Priloga 5C

| Priloga 5D | Preskus združljivosti s SZP/UZP |
| --- | --- |

Priloga 5D

| Priloga 5E | Preskus odpornosti proti koroziji |
| --- | --- |

Priloga 5E

| Priloga 5F | Odpornost proti suhi vročini |
| --- | --- |

Priloga 5F

| Priloga 5G | Staranje zaradi ozona |
| --- | --- |

Priloga 5G

| Priloga 5H | Preskus z nihajočo temperaturo |
| --- | --- |

Priloga 5H

| Priloga 5I | Preskus z nihajočim tlakom, ki se uporablja le za jeklenke |
| --- | --- |

Priloga 5I

| Prilogi 5J in 5K – | Nedodeljeno |
| --- | --- |

Prilogi 5J in 5K –

| Priloga 5L | Preskus vzdržljivosti (neprekinjeno delovanje) |
| --- | --- |

Priloga 5L

| Priloga 5M | Preskus porušitve/uničenja, ki se uporablja le za jeklenke za SZP |
| --- | --- |

Priloga 5M

| Priloga 5N | Preskus odpornosti proti tresljajem |
| --- | --- |

Priloga 5N

| Priloga 5O | Obratovalne temperature |
| --- | --- |

Priloga 5O

| Priloga 5P | UZP – preskus pri nizki temperaturi |
| --- | --- |

Priloga 5P

| Priloga 5Q | Združljivost s tekočinami za izmenjavo toplote nekovinskih delov |
| --- | --- |

Priloga 5Q

| Priloga 6 | Predpisi o identifikacijski oznaki SZP za vozila kategorij M2 in M3, N2 in N3 |
| --- | --- |

Priloga 6

| Priloga 7 | Predpisi o identifikacijski oznaki UZP za vozila kategorij M2 in M3, N2 in N3 |
| --- | --- |

Priloga 7

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za:

| 1.1 | Del I | Posebni sestavni deli vozil kategorij M in N (1), ki za pogon uporabljajo stisnjeni zemeljski plin (SZP) in/ali utekočinjeni zemeljski plin (UZP); |
| --- | --- | --- |
| 1.2 | Del II | Vozila kategorij M in N (1) glede na vgradnjo posebnih sestavnih delov homologiranega tipa za uporabo stisnjenega zemeljskega plina (SZP) in/ali utekočinjenega zemeljskega plina (UZP) za pogon. |

1.1

Del I

Posebni sestavni deli vozil kategorij M in N (1), ki za pogon uporabljajo stisnjeni zemeljski plin (SZP) in/ali utekočinjeni zemeljski plin (UZP);

1.2

Del II

Vozila kategorij M in N (1) glede na vgradnjo posebnih sestavnih delov homologiranega tipa za uporabo stisnjenega zemeljskega plina (SZP) in/ali utekočinjenega zemeljskega plina (UZP) za pogon.

2.   SKLICI

Naslednji standardi vsebujejo predpise, ki s sklicevanjem v tem besedilu tvorijo predpise tega pravilnika.

| Standardi ASTM (2) |
| --- |
| ASTM B117-90 | Preskusna metoda za preskus slane pršilne megle |
| ASTM B154-92 | Preskus z živosrebrovim nitratom za baker in bakrove zlitine |
| ASTM D522-92 | Upogibni preskus trna za nanesene organske premaze |
| ASTM D1308-87 | Vpliv gospodinjskih kemikalij na brezbarvno in barvno organsko apreturo |
| ASTM D2344-84 | Preskusna metoda za navidezno medplastno strižno trdnost vzporednih vlaknenih sestavnih delov z metodo kratkega odseka |
| ASTM D2794-92 | Preskusna metoda odpornosti organskih premazov na vplive hitre deformacije (trk) |
| ASTM D3170-87 | Odpornost premazov na krušenje |
| ASTM D3418-83 | Preskusna metoda s toplotno analizo za polimere pri prehodnih temperaturah |
| ASTM E647-93 | Standardna preskusna metoda za merjenje stopenj rasti razpok zaradi obremenitve |
| ASTM E813-89 | Preskusna metoda za JIC, mere za lomno žilavost |
| ASTM G53-93 | Standardni postopek za delovanje aparatur za izpostavljanje svetlobi in vodi – naprava (fluorescenčna UV in kondenzacijska) za izpostavljanje nekovinskih materialov |
| Standardi BSI (3) |
| BS 5045 | Del 1 (1982) Premične plinske posode – specifikacije za brezšivne jeklene plinske posode s prostornino vode več kot 0,5 litra |
| BS 7448-91 | Preskus žilavosti pri mehaniki loma del I – metoda za določanje KIC, kritične vrednosti KPK (kemijska potreba po kisiku) in vrednosti J BS PD 6493–1991. Napotki in metode za ocenjevanje sprejemljivosti A pomanjkljivosti talilno varjenih struktur; Kovinski materiali; |
| Standardi EN (4) |
| EN 13322-2 2003 | Premične plinske jeklenke – varjene plinske jeklenke, ki se lahko ponovno napolnijo – konstrukcija in izdelava – del 2: nerjavno jeklo |
| EN ISO 5817 2003 | Obločno zvarjeni spoji na jeklu; stopnje sprejemljivosti nepravilnosti |
| EN1251-2 2000 | Kriogene posode. Vakuumsko izolirane posode s prostornino, ki ni večja od 1 000 litrov |
| EN 895:1995 | Preskus porušitve zvarnih spojev na kovinskih materialih. Prečni natezni preskus |
| EN 910:1996 | Preskus porušitve zvarnih spojev na kovinskih materialih. Upogibni preskusi |
| EN 1435:1997 | Neporušitveno preskušanje zvarnih spojev. Radiografsko preskušanje zvarnih spojev |
| EN 6892-1:2009 | Kovinski materiali. Natezni preskus |
| EN 10045-1:1990 | Charpyjev udarni preskus na kovinskih materialih. Preskusna metoda (profila V in U) |
| Standardi ISO (5) |
| ISO 37 | Guma, vulkanizirana ali termoplastična – določitev lastnosti natezne napetosti |
| ISO 148–1983 | Jeklo – Charpyjev udarni preskus (zareza profila V) |
| ISO 188 | Guma, vulkanizirana ali termoplastična – preskusi pospešenega staranja in odpornosti proti toploti |
| ISO 306–1987 | Plastika – termoplastični materiali – določitev temperature mehčanja Vicat |
| ISO 527 Pt 1-93 | Plastika – določitev nateznih lastnosti – del I: Splošna načela |
| ISO 642–79 | Preskus kaljivosti jekla s hitrim hlajenjem (preskus Jominy) |
| ISO 12991 | Utekočinjeni zemeljski plin (UZP) – premični rezervoarji za uporabo na vozilih |
| ISO 1307 | Gumene in polimerne cevi – velikosti cevi, najmanjši in največji notranji premeri in tolerance dolžin |
| ISO 1402 | Gumene in polimerne cevi ter cevni priključki– hidrostatično preskušanje |
| ISO 1431 | Guma, vulkanizirana ali termoplastična – odpornosti proti razpokam zaradi ozona |
| ISO 1436 | Gumene cevi in cevni priključki – s pletenimi žicami okrepljene hidravlične cevi za tekočine na osnovi olja ali vode – specifikacija |
| ISO 1817 | Guma, vulkanizirana ali termoplastična – določitev vpliva tekočin |
| ISO 2808-91 | Barve in laki – določitev debeline nanosa |
| ISO 3628-78 | Materiali, ojačani s steklom – določitev nateznih lastnosti |
| ISO 4080 | Gumene in polimerne cevi ter cevni priključki – določitev prepustnosti plina |
| ISO 4624-78 | Barve in laki – preskušanje adhezije z odtrganjem filma |
| ISO 4672 | Gumene in polimerne cevi – preskušanja upogljivosti pri temperaturah, nižjih od sobne |
| ISO 6982-84 | Kovinski materiali – preskušanje nateznosti |
| ISO 6506-1981 | Kovinski materiali – preskus trdote po Brinellu |
| ISO 6508-1986 | Kovinski materiali – preskus trdote po Rockwellu (lestvice, ABCDEFGHK) |
| ISO 7225 | Varnostne nalepke za plinske jeklenke |
| ISO/DIS 7866-1992 | Premične jeklenke iz brezšivne aluminijeve zlitine, ki se lahko ponovno napolnijo, za splošno uporabo, konstrukcijo, izdelavo in sprejemljivost |
| ISO 9001:1994 | Zagotovitev kakovosti konstrukcije/razvoja Proizvodnja, vgradnja in servisiranje |
| ISO 9002:1994 | Zagotovitev kakovosti proizvodnje in vgradnje |
| ISO/DIS 12737 | Kovinski materiali – določitev lomne žilavosti pri ravninski deformaciji |
| ISO 12991 | Utekočinjeni zemeljski plin (UZP) – premični rezervoarji za uporabo na vozilih |
| ISO14469-1:2004 | Cestna vozila – polnilni priključek za stisnjeni zemeljski plin (SZP): Del I: priključek za 20 MPa (200 barov) |
| ISO 14469-2:2007 | Cestna vozila – polnilni priključek za stisnjeni zemeljski plin (SZP): Del II: priključek za 20 MPa (200 barov) |
| ISO 15500 | Cestna vozila – polnilni priključek za stisnjeni zemeljski plin (SZP) |
| ISO 21028-1:2004 | Kriogene posode – zahteve glede žilavosti materialov pri kriogeni temperaturi – Del I: temperature pod – 80 °C |
| ISO 21029-1:2004 | Kriogene posode – premične vakuumsko izolirane posode s prostornino, ki ni večja od 1 000 litrov – Del I: konstrukcija, izdelava, nadzor in preskus |
| Vodilo ISO/IEC 25-1990 | Splošne zahteve za tehnično usposobljenost preskusnih laboratorijev |
| Vodilo ISO/IEC 48-1986 | Smernice za oceno in registracijo sistema kakovosti oskrbe tretje stranke |
| ISO/DIS 9809 | Konstrukcija, izdelava in preskušanje premičnih brezšivnih plinskih jeklenk – Del I: kaljene in temprane jeklenke z natezno trdnostjo < 1 100 MPa |
| ISO 11439 | Plinske jeklenke – visokotlačne jeklenke za shranjevanje zemeljskega plina kot goriva za motorna vozila |
| Standard NACE (6) |
| NACE TM0177-90 | Laboratorijsko preskušanje kovin za odpornost na napetostne razpoke zaradi sulfida v okolju z vodikovim sulfidom |
| Uredbe ECE (7) |
| Pravilnik št. 10 | Enotne določbe za homologacijo vozil glede na elektromagnetno združljivost |
| Zvezni predpisi ZDA (8) |
| 49 CFR 393.67 | Posode za tekoče gorivo |
| Standardi SAE (9) |
| SAE J2343-2008 | Priporočena praksa za srednja in težka tovorna vozila s pogonom na UZP |

Standardi ASTM (2)

ASTM B117-90

Preskusna metoda za preskus slane pršilne megle

ASTM B154-92

Preskus z živosrebrovim nitratom za baker in bakrove zlitine

ASTM D522-92

Upogibni preskus trna za nanesene organske premaze

ASTM D1308-87

Vpliv gospodinjskih kemikalij na brezbarvno in barvno organsko apreturo

ASTM D2344-84

Preskusna metoda za navidezno medplastno strižno trdnost vzporednih vlaknenih sestavnih delov z metodo kratkega odseka

ASTM D2794-92

Preskusna metoda odpornosti organskih premazov na vplive hitre deformacije (trk)

ASTM D3170-87

Odpornost premazov na krušenje

ASTM D3418-83

Preskusna metoda s toplotno analizo za polimere pri prehodnih temperaturah

ASTM E647-93

Standardna preskusna metoda za merjenje stopenj rasti razpok zaradi obremenitve

ASTM E813-89

Preskusna metoda za JIC, mere za lomno žilavost

ASTM G53-93

Standardni postopek za delovanje aparatur za izpostavljanje svetlobi in vodi – naprava (fluorescenčna UV in kondenzacijska) za izpostavljanje nekovinskih materialov

Standardi BSI (3)

BS 5045

Del 1 (1982) Premične plinske posode – specifikacije za brezšivne jeklene plinske posode s prostornino vode več kot 0,5 litra

BS 7448-91

Preskus žilavosti pri mehaniki loma del I – metoda za določanje KIC, kritične vrednosti KPK (kemijska potreba po kisiku) in vrednosti J BS PD 6493–1991. Napotki in metode za ocenjevanje sprejemljivosti A pomanjkljivosti talilno varjenih struktur; Kovinski materiali;

Standardi EN (4)

EN 13322-2 2003

Premične plinske jeklenke – varjene plinske jeklenke, ki se lahko ponovno napolnijo – konstrukcija in izdelava – del 2: nerjavno jeklo

EN ISO 5817 2003

Obločno zvarjeni spoji na jeklu; stopnje sprejemljivosti nepravilnosti

EN1251-2 2000

Kriogene posode. Vakuumsko izolirane posode s prostornino, ki ni večja od 1 000 litrov

EN 895:1995

Preskus porušitve zvarnih spojev na kovinskih materialih. Prečni natezni preskus

EN 910:1996

Preskus porušitve zvarnih spojev na kovinskih materialih. Upogibni preskusi

EN 1435:1997

Neporušitveno preskušanje zvarnih spojev. Radiografsko preskušanje zvarnih spojev

EN 6892-1:2009

Kovinski materiali. Natezni preskus

EN 10045-1:1990

Charpyjev udarni preskus na kovinskih materialih. Preskusna metoda (profila V in U)

Standardi ISO (5)

ISO 37

Guma, vulkanizirana ali termoplastična – določitev lastnosti natezne napetosti

ISO 148–1983

Jeklo – Charpyjev udarni preskus (zareza profila V)

ISO 188

Guma, vulkanizirana ali termoplastična – preskusi pospešenega staranja in odpornosti proti toploti

ISO 306–1987

Plastika – termoplastični materiali – določitev temperature mehčanja Vicat

ISO 527 Pt 1-93

Plastika – določitev nateznih lastnosti – del I: Splošna načela

ISO 642–79

Preskus kaljivosti jekla s hitrim hlajenjem (preskus Jominy)

ISO 12991

Utekočinjeni zemeljski plin (UZP) – premični rezervoarji za uporabo na vozilih

ISO 1307

Gumene in polimerne cevi – velikosti cevi, najmanjši in največji notranji premeri in tolerance dolžin

ISO 1402

Gumene in polimerne cevi ter cevni priključki– hidrostatično preskušanje

ISO 1431

Guma, vulkanizirana ali termoplastična – odpornosti proti razpokam zaradi ozona

ISO 1436

Gumene cevi in cevni priključki – s pletenimi žicami okrepljene hidravlične cevi za tekočine na osnovi olja ali vode – specifikacija

ISO 1817

Guma, vulkanizirana ali termoplastična – določitev vpliva tekočin

ISO 2808-91

Barve in laki – določitev debeline nanosa

ISO 3628-78

Materiali, ojačani s steklom – določitev nateznih lastnosti

ISO 4080

Gumene in polimerne cevi ter cevni priključki – določitev prepustnosti plina

ISO 4624-78

Barve in laki – preskušanje adhezije z odtrganjem filma

ISO 4672

Gumene in polimerne cevi – preskušanja upogljivosti pri temperaturah, nižjih od sobne

ISO 6982-84

Kovinski materiali – preskušanje nateznosti

ISO 6506-1981

Kovinski materiali – preskus trdote po Brinellu

ISO 6508-1986

Kovinski materiali – preskus trdote po Rockwellu (lestvice, ABCDEFGHK)

ISO 7225

Varnostne nalepke za plinske jeklenke

ISO/DIS 7866-1992

Premične jeklenke iz brezšivne aluminijeve zlitine, ki se lahko ponovno napolnijo, za splošno uporabo, konstrukcijo, izdelavo in sprejemljivost

ISO 9001:1994

Zagotovitev kakovosti konstrukcije/razvoja Proizvodnja, vgradnja in servisiranje

ISO 9002:1994

Zagotovitev kakovosti proizvodnje in vgradnje

ISO/DIS 12737

Kovinski materiali – določitev lomne žilavosti pri ravninski deformaciji

ISO 12991

Utekočinjeni zemeljski plin (UZP) – premični rezervoarji za uporabo na vozilih

ISO14469-1:2004

Cestna vozila – polnilni priključek za stisnjeni zemeljski plin (SZP): Del I: priključek za 20 MPa (200 barov)

ISO 14469-2:2007

Cestna vozila – polnilni priključek za stisnjeni zemeljski plin (SZP): Del II: priključek za 20 MPa (200 barov)

ISO 15500

Cestna vozila – polnilni priključek za stisnjeni zemeljski plin (SZP)

ISO 21028-1:2004

Kriogene posode – zahteve glede žilavosti materialov pri kriogeni temperaturi – Del I: temperature pod – 80 °C

ISO 21029-1:2004

Kriogene posode – premične vakuumsko izolirane posode s prostornino, ki ni večja od 1 000 litrov – Del I: konstrukcija, izdelava, nadzor in preskus

Vodilo ISO/IEC 25-1990

Splošne zahteve za tehnično usposobljenost preskusnih laboratorijev

Vodilo ISO/IEC 48-1986

Smernice za oceno in registracijo sistema kakovosti oskrbe tretje stranke

ISO/DIS 9809

Konstrukcija, izdelava in preskušanje premičnih brezšivnih plinskih jeklenk – Del I: kaljene in temprane jeklenke z natezno trdnostjo < 1 100 MPa

ISO 11439

Plinske jeklenke – visokotlačne jeklenke za shranjevanje zemeljskega plina kot goriva za motorna vozila

Standard NACE (6)

NACE TM0177-90

Laboratorijsko preskušanje kovin za odpornost na napetostne razpoke zaradi sulfida v okolju z vodikovim sulfidom

Uredbe ECE (7)

Pravilnik št. 10

Enotne določbe za homologacijo vozil glede na elektromagnetno združljivost

Zvezni predpisi ZDA (8)

49 CFR 393.67

Posode za tekoče gorivo

Standardi SAE (9)

SAE J2343-2008

Priporočena praksa za srednja in težka tovorna vozila s pogonom na UZP

3.   RAZVRSTITEV SESTAVNIH DELOV

| Razred 0 | visokotlačni deli, vključno s cevmi in veznimi kosi, v katerih je SZP pri tlaku, višjem od 3 MPa in do 26 MPa. |
| --- | --- |
| Razred 1 | srednjetlačni deli, vključno s cevmi in veznimi kosi, v katerih je SZP pri tlaku, višjem od 450 kPa in do 3 000 kPa (3 MPa). |
| Razred 2 | nizkotlačni deli, vključno s cevmi in veznimi kosi, v katerih je SZP pri tlaku, višjem od 20 kPa in do 450 kPa. |
| Razred 3 | srednjetlačni deli kot varnostni ventili ali zaščiteni z varnostnimi ventili, vključno s cevmi in veznimi kosi, v katerih je SZP pri tlaku, višjem od 450 kPa in do 3 000 kPa (3 MPa). |
| Razred 4 | deli, ki so v stiku s plinom, ki ima tlak nižji od 20 kPa. |
| Razred 5 | deli, ki so v stiku s plinom in imajo razpon temperature pod – 40 °C.
  Sestavni del je lahko sestavljen iz več delov, ki so razvrščeni v svoj razred, glede na najvišji delovni tlak in delovanje.
  Sestavni deli za uporabo SZP in/ali UZP v vozilih so razvrščeni glede na delovni tlak, temperaturo in delovanje v skladu s sliko 1-1. |

Razred 0

visokotlačni deli, vključno s cevmi in veznimi kosi, v katerih je SZP pri tlaku, višjem od 3 MPa in do 26 MPa.

Razred 1

srednjetlačni deli, vključno s cevmi in veznimi kosi, v katerih je SZP pri tlaku, višjem od 450 kPa in do 3 000 kPa (3 MPa).

Razred 2

nizkotlačni deli, vključno s cevmi in veznimi kosi, v katerih je SZP pri tlaku, višjem od 20 kPa in do 450 kPa.

Razred 3

srednjetlačni deli kot varnostni ventili ali zaščiteni z varnostnimi ventili, vključno s cevmi in veznimi kosi, v katerih je SZP pri tlaku, višjem od 450 kPa in do 3 000 kPa (3 MPa).

Razred 4

deli, ki so v stiku s plinom, ki ima tlak nižji od 20 kPa.

Razred 5

deli, ki so v stiku s plinom in imajo razpon temperature pod – 40 °C.

Sestavni del je lahko sestavljen iz več delov, ki so razvrščeni v svoj razred, glede na najvišji delovni tlak in delovanje.

Sestavni deli za uporabo SZP in/ali UZP v vozilih so razvrščeni glede na delovni tlak, temperaturo in delovanje v skladu s sliko 1-1.

Slika 1-1

Shema pretoka za razvrstitev sestavnih delov za uporabo SZP in/ali UZP

Preskusi, uporabni za posebne razrede sestavnih delov (razen jeklenk za SZP in rezervoarja za UZP)

| Preskus | Razred 0 | Razred 1 | Razred 2 | Razred 3 | Razred 4 | Razred 5 | Priloga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nadtlak ali moč | X | X | X | X | O | X | 5A |
| Zunanje tesnjenje | X | X | X | X | O | X | 5B |
| Notranje tesnjenje | A | A | A | A | O | A | 5C |
| Preskus vzdržljivosti | A | A | A | A | O | A | 5L |
| Združljivost s SZP/UZP | A | A | A | A | A | A | 5D |
| Odpornost proti koroziji | X | X | X | X | X | A | 5E |
| Odpornost proti suhi vročini | A | A | A | A | A | A | 5F |
| Staranje zaradi ozona | A | A | A | A | A | A | 5G |
| Preskus porušitve/uničenja | X | O | O | O | O | A | 5M |
| Nihanje temperature | A | A | A | A | O | A | 5H |
| Nihanje tlaka | X | O | O | O | O | A | 5I |
| Odpornost proti tresljajem | A | A | A | A | O | A | 5N |
| Delovne temperature | X | X | X | X | X | X | 5O |
| Nizka temperatura UZP | O | O | O | O | O | X | 5P |
| X | = | se uporablja |
| O | = | se ne uporablja |
| A | = | po potrebi |

Preskus

Razred 0

Razred 1

Razred 2

Razred 3

Razred 4

Razred 5

Priloga

Nadtlak ali moč

X

X

X

X

O

X

5A

Zunanje tesnjenje

X

X

X

X

O

X

5B

Notranje tesnjenje

A

A

A

A

O

A

5C

Preskus vzdržljivosti

A

A

A

A

O

A

5L

Združljivost s SZP/UZP

A

A

A

A

A

A

5D

Odpornost proti koroziji

X

X

X

X

X

A

5E

Odpornost proti suhi vročini

A

A

A

A

A

A

5F

Staranje zaradi ozona

A

A

A

A

A

A

5G

Preskus porušitve/uničenja

X

O

O

O

O

A

5M

Nihanje temperature

A

A

A

A

O

A

5H

Nihanje tlaka

X

O

O

O

O

A

5I

Odpornost proti tresljajem

A

A

A

A

O

A

5N

Delovne temperature

X

X

X

X

X

X

5O

Nizka temperatura UZP

O

O

O

O

O

X

5P

X

=

se uporablja

O

=

se ne uporablja

A

=

po potrebi

4.   OPREDELITVE POJMOV

| 4.1 | „Tlak“ pomeni relativni tlak proti atmosferskemu tlaku, razen če je navedeno drugače. |
| --- | --- |

4.1

„Tlak“ pomeni relativni tlak proti atmosferskemu tlaku, razen če je navedeno drugače.

| 4.2 | „Servisni tlak“ ali „obratovalni tlak“ pomeni stalni tlak pri enotni temperaturi plina 15 °C. Servisni tlak za UZP pomeni predvideni stalni tlak v rezervoarju med uporabo, kot ga je določil proizvajalec. |
| --- | --- |

4.2

„Servisni tlak“ ali „obratovalni tlak“ pomeni stalni tlak pri enotni temperaturi plina 15 °C. Servisni tlak za UZP pomeni predvideni stalni tlak v rezervoarju med uporabo, kot ga je določil proizvajalec.

| 4.3 | „Preskusni tlak“ pomeni tlak, ki mu je sestavni del izpostavljen med preskušanjem ustreznosti. Za rezervoar za UZP je preskusni tlak varčna nastavitev tlaka ali običajni tlak nasičenosti UZP, ki se zahteva za delovanje motorja. Za jeklenko za SZP je to tlak, pri katerem je jeklenka hidrostatično preskušena. |
| --- | --- |

4.3

„Preskusni tlak“ pomeni tlak, ki mu je sestavni del izpostavljen med preskušanjem ustreznosti. Za rezervoar za UZP je preskusni tlak varčna nastavitev tlaka ali običajni tlak nasičenosti UZP, ki se zahteva za delovanje motorja. Za jeklenko za SZP je to tlak, pri katerem je jeklenka hidrostatično preskušena.

| 4.4 | „Delovni tlak“ pomeni najvišji tlak, ki mu je sestavni del izpostavljen in ki je osnova za ugotavljanje moči zadevnega sestavnega dela. Za jeklenko za SZP je to stalni tlak 20 MPa pri enotni temperaturi 15 °C. Za rezervoar za UZP je delovni tlak tega rezervoarja prvotno nastavljen tlak tlačnega varnostnega ventila. |
| --- | --- |

4.4

„Delovni tlak“ pomeni najvišji tlak, ki mu je sestavni del izpostavljen in ki je osnova za ugotavljanje moči zadevnega sestavnega dela. Za jeklenko za SZP je to stalni tlak 20 MPa pri enotni temperaturi 15 °C. Za rezervoar za UZP je delovni tlak tega rezervoarja prvotno nastavljen tlak tlačnega varnostnega ventila.

| 4.5 | „Obratovalne temperature“ pomenijo najvišje vrednosti razpona temperature iz Priloge 5O, pri katerih je zagotovljeno varno in dobro delovanje posebnih sestavnih delov ter za katere so bili izdelani in homologirani. |
| --- | --- |

4.5

„Obratovalne temperature“ pomenijo najvišje vrednosti razpona temperature iz Priloge 5O, pri katerih je zagotovljeno varno in dobro delovanje posebnih sestavnih delov ter za katere so bili izdelani in homologirani.

| 4.6 | „Posebni sestavni deli“ pomenijo:






  (a) | posodo (jeklenko ali rezervoar); |
| --- | --- | --- |

4.6

„Posebni sestavni deli“ pomenijo:

(a)

posodo (jeklenko ali rezervoar);

| (b) | dodatne naprave na posodi; |
| --- | --- |

(b)

dodatne naprave na posodi;

| (c) | regulator tlaka; |
| --- | --- |

(c)

regulator tlaka;

| (d) | samodejni ventil; |
| --- | --- |

(d)

samodejni ventil;

| (e) | ročni ventil; |
| --- | --- |

(e)

ročni ventil;

| (f) | napravo za dovajanje plina; |
| --- | --- |

(f)

napravo za dovajanje plina;

| (g) | regulator pretoka plina; |
| --- | --- |

(g)

regulator pretoka plina;

| (h) | gibljivo cev za gorivo; |
| --- | --- |

(h)

gibljivo cev za gorivo;

| (i) | togo cev za gorivo; |
| --- | --- |

(i)

togo cev za gorivo;

| (j) | polnilno enoto ali posodo; |
| --- | --- |

(j)

polnilno enoto ali posodo;

| (k) | protipovratni ali kontrolni ventil; |
| --- | --- |

(k)

protipovratni ali kontrolni ventil;

| (l) | tlačni varnostni ventil (izpušni ventil), primarni in sekundarni; |
| --- | --- |

(l)

tlačni varnostni ventil (izpušni ventil), primarni in sekundarni;

| (m) | tlačno varnostno napravo (s sproženjem, odvisnim od temperature); |
| --- | --- |

(m)

tlačno varnostno napravo (s sproženjem, odvisnim od temperature);

| (n) | filter; |
| --- | --- |

(n)

filter;

| (o) | tlačno ali temperaturno tipalo/indikator; |
| --- | --- |

(o)

tlačno ali temperaturno tipalo/indikator;

| (p) | prelivni ventil; |
| --- | --- |

(p)

prelivni ventil;

| (q) | servisni ventil; |
| --- | --- |

(q)

servisni ventil;

| (r) | elektronsko krmilno enoto; |
| --- | --- |

(r)

elektronsko krmilno enoto;

| (s) | ohišje, neprepustno za plin; |
| --- | --- |

(s)

ohišje, neprepustno za plin;

| (t) | vezni kos; |
| --- | --- |

(t)

vezni kos;

| (u) | prezračevalno cev; |
| --- | --- |

(u)

prezračevalno cev;

| (v) | tlačno varnostno napravo (s sproženjem, odvisnim od tlaka); |
| --- | --- |

(v)

tlačno varnostno napravo (s sproženjem, odvisnim od tlaka);

| (w) | vod za gorivo; |
| --- | --- |

(w)

vod za gorivo;

| (x) | toplotni izmenjevalnik/uparjalnik; |
| --- | --- |

(x)

toplotni izmenjevalnik/uparjalnik;

| (y) | detektor zemeljskega plina; |
| --- | --- |

(y)

detektor zemeljskega plina;

| (z) | črpalko za gorivo (za UZP). |
| --- | --- |

(z)

črpalko za gorivo (za UZP).

| 4.7 | „Večnamenski sestavni del“ pomeni kateri koli od zgoraj navedenih posebnih sestavnih delov, ki so združeni ali pritrjeni skupaj v en sestavni del. |
| --- | --- |

4.7

„Večnamenski sestavni del“ pomeni kateri koli od zgoraj navedenih posebnih sestavnih delov, ki so združeni ali pritrjeni skupaj v en sestavni del.

| 4.8 | „Homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila kategorij M in N glede na njegov sistem za uporabo SZP in/ali UZP kot originalne opreme za uporabo v njegovem pogonskem sistemu. |
| --- | --- |

4.8

„Homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila kategorij M in N glede na njegov sistem za uporabo SZP in/ali UZP kot originalne opreme za uporabo v njegovem pogonskem sistemu.

| 4.9 | „Tip vozila“ pomeni vozila s posebnimi sestavnimi deli za uporabo SZP in/ali UZP v njihovem pogonskem sistemu, ki se ne razlikujejo glede na naslednje pogoje:






  4.9.1 | proizvajalec; |
| --- | --- | --- |

4.9

„Tip vozila“ pomeni vozila s posebnimi sestavnimi deli za uporabo SZP in/ali UZP v njihovem pogonskem sistemu, ki se ne razlikujejo glede na naslednje pogoje:

4.9.1

proizvajalec;

| 4.9.2 | oznaka tipa proizvajalca; |
| --- | --- |

4.9.2

oznaka tipa proizvajalca;

| 4.9.3 | glavni vidiki izdelave in sestave;






  4.9.3.1 | podvozje/talna plošča (očitne in osnovne razlike); |
| --- | --- | --- |

4.9.3

glavni vidiki izdelave in sestave;

4.9.3.1

podvozje/talna plošča (očitne in osnovne razlike);

| 4.9.3.2 | namestitev opreme za uporabo SZP in/ali UZP (očitne in osnovne razlike). |
| --- | --- |

4.9.3.2

namestitev opreme za uporabo SZP in/ali UZP (očitne in osnovne razlike).

| 4.10 | „Sistem za uporabo SZP“ pomeni vse sestavne dele (rezervoarje ali jeklenke, ventile, gibljive cevi za gorivo itd.) in povezovalne dele (toge cevi za gorivo, vezne kose za cevi itd.), vgrajene v motorna vozila, ki za pogon uporabljajo SZP. |
| --- | --- |

4.10

„Sistem za uporabo SZP“ pomeni vse sestavne dele (rezervoarje ali jeklenke, ventile, gibljive cevi za gorivo itd.) in povezovalne dele (toge cevi za gorivo, vezne kose za cevi itd.), vgrajene v motorna vozila, ki za pogon uporabljajo SZP.

| 4.11 | „Sistem za uporabo UZP“ pomeni vse sestavne dele (rezervoarje, ventile, gibljive cevi za gorivo itd.) in povezovalne dele (toge cevi za gorivo, vezne kose za cevi itd.), vgrajene v motorna vozila, ki za pogon uporabljajo UZP, in povezane sestavne dele do uparjalnika in vključno z njim. Drugi deli za uparjalnikom se štejejo za sestavne dele za uporabo SZP. |
| --- | --- |

4.11

„Sistem za uporabo UZP“ pomeni vse sestavne dele (rezervoarje, ventile, gibljive cevi za gorivo itd.) in povezovalne dele (toge cevi za gorivo, vezne kose za cevi itd.), vgrajene v motorna vozila, ki za pogon uporabljajo UZP, in povezane sestavne dele do uparjalnika in vključno z njim. Drugi deli za uparjalnikom se štejejo za sestavne dele za uporabo SZP.

| 4.12 | „Posoda“ (ali jeklenka) pomeni katero koli posodo, ki se uporablja za shranjevanje stisnjenega zemeljskega plina. |
| --- | --- |

4.12

„Posoda“ (ali jeklenka) pomeni katero koli posodo, ki se uporablja za shranjevanje stisnjenega zemeljskega plina.

| 4.13 | „Tip posode“ pomeni posode, katerih mere in material se ne razlikujejo od tistih iz Priloge 3A.






  4.13.1 | Posoda je lahko:






  SZP-1 | iz kovine; |
| --- | --- | --- | --- |
| SZP-2 | iz kovinske podlage, utrjene z brezkončnimi filamenti, impregniranimi s smolo (oviti v obroče); |
| SZP-3 | iz kovinske podlage, utrjene z brezkončnimi filamenti, impregniranimi s smolo (povsem oviti); |
| SZP-4 | z nekovinsko podlago in brezkončnimi filamenti, impregnirani s smolo (v celoti iz kompozitnih materialov). |

4.13

„Tip posode“ pomeni posode, katerih mere in material se ne razlikujejo od tistih iz Priloge 3A.

4.13.1

Posoda je lahko:

SZP-1

iz kovine;

SZP-2

iz kovinske podlage, utrjene z brezkončnimi filamenti, impregniranimi s smolo (oviti v obroče);

SZP-3

iz kovinske podlage, utrjene z brezkončnimi filamenti, impregniranimi s smolo (povsem oviti);

SZP-4

z nekovinsko podlago in brezkončnimi filamenti, impregnirani s smolo (v celoti iz kompozitnih materialov).

| 4.14 | „Rezervoar“ (ali posoda) pomeni katero koli posodo, ki se uporablja za shranjevanje utekočinjenega zemeljskega plina. |
| --- | --- |

4.14

„Rezervoar“ (ali posoda) pomeni katero koli posodo, ki se uporablja za shranjevanje utekočinjenega zemeljskega plina.

| 4.15 | „Tip rezervoarja“ pomeni rezervoarje, katerih mere in material se ne razlikujejo od tistih iz Priloge 3B. |
| --- | --- |

4.15

„Tip rezervoarja“ pomeni rezervoarje, katerih mere in material se ne razlikujejo od tistih iz Priloge 3B.

| 4.16 | „Dodatne naprave na posodi ali rezervoarju“ pomenijo naslednje posamezne ali združene sestavne dele (med drugim), ki so vgrajene na posodo ali rezervoar:






  4.16.1 | „ročni ventil“ pomeni ročno upravljan ventil; |
| --- | --- | --- |

4.16

„Dodatne naprave na posodi ali rezervoarju“ pomenijo naslednje posamezne ali združene sestavne dele (med drugim), ki so vgrajene na posodo ali rezervoar:

4.16.1

„ročni ventil“ pomeni ročno upravljan ventil;

| 4.16.2 | „tlačno tipalo/indikator“ pomeni tlačno napravo, ki meri plinski tlak ali tlak utekočinjenega plina; |
| --- | --- |

4.16.2

„tlačno tipalo/indikator“ pomeni tlačno napravo, ki meri plinski tlak ali tlak utekočinjenega plina;

| 4.16.3 | „prelivni ventil“ pomeni napravo, ki samodejno zapre ali omeji pretok plina, ko ta prekorači nastavljeno vrednost pri izdelavi; |
| --- | --- |

4.16.3

„prelivni ventil“ pomeni napravo, ki samodejno zapre ali omeji pretok plina, ko ta prekorači nastavljeno vrednost pri izdelavi;

| 4.16.4 | „ohišje, neprepustno za plin,“ pomeni napravo, ki odvaja plin, ki uhaja, iz vozila, vključno s prezračevalno cevjo. |
| --- | --- |

4.16.4

„ohišje, neprepustno za plin,“ pomeni napravo, ki odvaja plin, ki uhaja, iz vozila, vključno s prezračevalno cevjo.

| 4.17 | „Ventil“ pomeni napravo, s katero se lahko nadzoruje pretok tekočine. |
| --- | --- |

4.17

„Ventil“ pomeni napravo, s katero se lahko nadzoruje pretok tekočine.

| 4.18 | „Samodejni ventil“ pomeni ventil, ki ni upravljan ročno. |
| --- | --- |

4.18

„Samodejni ventil“ pomeni ventil, ki ni upravljan ročno.

| 4.19 | „Samodejni ventil jeklenke“ pomeni samodejni ventil, trdno pritrjen na jeklenko, ki nadzira tok plina v sistem za dovajanje goriva. Samodejni ventil jeklenke se imenuje tudi servisni ventil na daljinsko upravljanje. |
| --- | --- |

4.19

„Samodejni ventil jeklenke“ pomeni samodejni ventil, trdno pritrjen na jeklenko, ki nadzira tok plina v sistem za dovajanje goriva. Samodejni ventil jeklenke se imenuje tudi servisni ventil na daljinsko upravljanje.

| 4.20 | „Protipovratni ventil ali kontrolni ventil“ pomeni samodejni ventil, ki omogoča, da plin/tekočina teče le v eno smer. |
| --- | --- |

4.20

„Protipovratni ventil ali kontrolni ventil“ pomeni samodejni ventil, ki omogoča, da plin/tekočina teče le v eno smer.

| 4.21 | „Prelivni ventil“ (omejevalnik pretoka) pomeni napravo, ki samodejno zapre ali omeji tok plina ali tekočine, ko pretok prekorači nastavljeno vrednost pri izdelavi. |
| --- | --- |

4.21

„Prelivni ventil“ (omejevalnik pretoka) pomeni napravo, ki samodejno zapre ali omeji tok plina ali tekočine, ko pretok prekorači nastavljeno vrednost pri izdelavi.

| 4.22 | „Ročni ventil“ pomeni ročni ventil, ki je trdno pritrjen na jeklenko ali rezervoar. |
| --- | --- |

4.22

„Ročni ventil“ pomeni ročni ventil, ki je trdno pritrjen na jeklenko ali rezervoar.

| 4.23 | „Tlačni varnostni ventil (izpušni ventil)“ pomeni napravo, ki preprečuje naraščanje tlaka prek predhodno nastavljenega tlaka. |
| --- | --- |

4.23

„Tlačni varnostni ventil (izpušni ventil)“ pomeni napravo, ki preprečuje naraščanje tlaka prek predhodno nastavljenega tlaka.

| 4.24 | „Servisni ventil“ pomeni izolacijski ventil, ki je zaprt le med servisiranjem vozila. |
| --- | --- |

4.24

„Servisni ventil“ pomeni izolacijski ventil, ki je zaprt le med servisiranjem vozila.

| 4.25 | „Filter“ pomeni zaščitno plast, ki odstranjuje tujke iz plinskega ali tekočinskega toka. |
| --- | --- |

4.25

„Filter“ pomeni zaščitno plast, ki odstranjuje tujke iz plinskega ali tekočinskega toka.

| 4.26 | „Vezni kos“ pomeni vezni element, ki se uporablja pri cevovodih, cevnem materialu ali zvijavih ceveh. |
| --- | --- |

4.26

„Vezni kos“ pomeni vezni element, ki se uporablja pri cevovodih, cevnem materialu ali zvijavih ceveh.

| 4.27 | „Črpalka za gorivo UZP“ pomeni napravo za vzpostavitev dovoda tekočega UZP v motor s povišanjem tlaka tekočine (tekočine ali pare). |
| --- | --- |

4.27

„Črpalka za gorivo UZP“ pomeni napravo za vzpostavitev dovoda tekočega UZP v motor s povišanjem tlaka tekočine (tekočine ali pare).

| 4.28 | „Gibljiva cev za gorivo“ pomeni gibljivo ali zvijavo cev, skozi katero teče zemeljski plin. |
| --- | --- |

4.28

„Gibljiva cev za gorivo“ pomeni gibljivo ali zvijavo cev, skozi katero teče zemeljski plin.

| 4.29 | „Toga cev za gorivo“ pomeni cev, ki ni izdelana za upogibanje pri običajnem delovanju in skozi katero teče zemeljski plin. |
| --- | --- |

4.29

„Toga cev za gorivo“ pomeni cev, ki ni izdelana za upogibanje pri običajnem delovanju in skozi katero teče zemeljski plin.

| 4.30 | „Naprava za dovajanje plina“ pomeni napravo za dovajanje plinastega goriva v polnilni zbiralnik motorja (uplinjač ali vbrizgalna šoba). |
| --- | --- |

4.30

„Naprava za dovajanje plina“ pomeni napravo za dovajanje plinastega goriva v polnilni zbiralnik motorja (uplinjač ali vbrizgalna šoba).

| 4.31 | „Mešalnik plina in zraka“ pomeni napravo za mešanje plinskega goriva in vsesanega zraka v motorju. |
| --- | --- |

4.31

„Mešalnik plina in zraka“ pomeni napravo za mešanje plinskega goriva in vsesanega zraka v motorju.

| 4.32 | „Šoba za vbrizgavanje plina“ pomeni napravo za dovajanje plinastega goriva v motor ali podoben sesalni sistem. |
| --- | --- |

4.32

„Šoba za vbrizgavanje plina“ pomeni napravo za dovajanje plinastega goriva v motor ali podoben sesalni sistem.

| 4.33 | „Regulator pretoka plina“ pomeni napravo za omejevanje pretoka plina, ki je vgrajena za regulatorjem tlaka in nadzoruje pretok plina v motor. |
| --- | --- |

4.33

„Regulator pretoka plina“ pomeni napravo za omejevanje pretoka plina, ki je vgrajena za regulatorjem tlaka in nadzoruje pretok plina v motor.

| 4.34 | „Regulator tlaka“ pomeni napravo, ki se uporablja za nadzorovanje tlaka SZP ali UZP. |
| --- | --- |

4.34

„Regulator tlaka“ pomeni napravo, ki se uporablja za nadzorovanje tlaka SZP ali UZP.

| 4.35 | „Tlačna varnostna naprava (s sproženjem, odvisnim od temperature)“ pomeni napravo, ki jo sproži previsoka temperatura in/ali tlak in ki za zaščito jeklenke pred počenjem odvaja plin. |
| --- | --- |

4.35

„Tlačna varnostna naprava (s sproženjem, odvisnim od temperature)“ pomeni napravo, ki jo sproži previsoka temperatura in/ali tlak in ki za zaščito jeklenke pred počenjem odvaja plin.

| 4.36 | „Tlačna varnostna naprava (s sproženjem, odvisnim od tlaka)“ (ta naprava se včasih imenuje „razpočna membrana“) pomeni napravo za enkratno uporabo, ki se sproži pri prekomernem tlaku in preprečuje prekoračitev predhodno nastavljenega tlaka. |
| --- | --- |

4.36

„Tlačna varnostna naprava (s sproženjem, odvisnim od tlaka)“ (ta naprava se včasih imenuje „razpočna membrana“) pomeni napravo za enkratno uporabo, ki se sproži pri prekomernem tlaku in preprečuje prekoračitev predhodno nastavljenega tlaka.

| 4.37 | „Polnilna enota ali posoda“ pomeni napravo, vgrajeno znotraj vozila, ki se uporablja za polnjenje posode ali rezervoarja na polnilnem mestu. |
| --- | --- |

4.37

„Polnilna enota ali posoda“ pomeni napravo, vgrajeno znotraj vozila, ki se uporablja za polnjenje posode ali rezervoarja na polnilnem mestu.

| 4.38 | „Elektronska krmilna enota (dovajanje SZP/UZP)“ pomeni napravo, ki nadzoruje potrebo po plinu in druge parametre motorja ter iz varnostnih razlogov samodejno prekine samodejni ventil. |
| --- | --- |

4.38

„Elektronska krmilna enota (dovajanje SZP/UZP)“ pomeni napravo, ki nadzoruje potrebo po plinu in druge parametre motorja ter iz varnostnih razlogov samodejno prekine samodejni ventil.

| 4.39 | „Tip sestavnih delov“ iz odstavkov 4.17 do 4.38 pomeni sestavne dele, ki se ne razlikujejo v bistvenih lastnosti, kot so material, delovni tlak in obratovalne temperature. |
| --- | --- |

4.39

„Tip sestavnih delov“ iz odstavkov 4.17 do 4.38 pomeni sestavne dele, ki se ne razlikujejo v bistvenih lastnosti, kot so material, delovni tlak in obratovalne temperature.

| 4.40 | „Tip elektronske krmilne enote“ iz odstavka 4.38 pomeni sestavne dele, ki se razen manjših sprememb ne razlikujejo v bistvenih lastnostih, kot so osnovna načela programske opreme. |
| --- | --- |

4.40

„Tip elektronske krmilne enote“ iz odstavka 4.38 pomeni sestavne dele, ki se razen manjših sprememb ne razlikujejo v bistvenih lastnostih, kot so osnovna načela programske opreme.

| 4.41 | „Toplotni izmenjevalnik/uparjalnik“ pomeni napravo za spremembo stanja iz UZP v SZP. |
| --- | --- |

4.41

„Toplotni izmenjevalnik/uparjalnik“ pomeni napravo za spremembo stanja iz UZP v SZP.

| 4.42 | „Utekočinjeni zemeljski plin (UZP)“, imenovan tudi „tekoči zemeljski plin“ pomeni kriogeno tekočino, ki se proizvede z ohlajanjem zemeljskega plina na temperaturo približno – 161,7 °C pri atmosferskem tlaku in shrani za uporabo kot gorivo za vozila. |
| --- | --- |

4.42

„Utekočinjeni zemeljski plin (UZP)“, imenovan tudi „tekoči zemeljski plin“ pomeni kriogeno tekočino, ki se proizvede z ohlajanjem zemeljskega plina na temperaturo približno – 161,7 °C pri atmosferskem tlaku in shrani za uporabo kot gorivo za vozila.

| 4.43 | „Stisnjen zemeljski plin (SZP)“ pomeni zemeljski plin, ki se stisne in shrani za uporabo kot gorivo za vozila. |
| --- | --- |

4.43

„Stisnjen zemeljski plin (SZP)“ pomeni zemeljski plin, ki se stisne in shrani za uporabo kot gorivo za vozila.

| 4.44 | „Uparjen plin“ pomeni plin, ki se ustvari z uparitvijo UZP zaradi dovoda zunanje toplote. |
| --- | --- |

4.44

„Uparjen plin“ pomeni plin, ki se ustvari z uparitvijo UZP zaradi dovoda zunanje toplote.

| 4.45 | „Odzračevanje“ pomeni izpuščanje pare iz posode za shranjevanje/rezervoarja. |
| --- | --- |

4.45

„Odzračevanje“ pomeni izpuščanje pare iz posode za shranjevanje/rezervoarja.

| 4.46 | „Sistem zračenja“ pomeni sistem, ki nadzira izpust zemeljskega plina iz sistema za shranjevanje UZP. |
| --- | --- |

4.46

„Sistem zračenja“ pomeni sistem, ki nadzira izpust zemeljskega plina iz sistema za shranjevanje UZP.

| 4.47 | „Deformacijsko utrjevanje“ pomeni postopek z uporabo tlaka, ki se uporablja pri izdelavi jeklenk iz kompozitnih materialov s kovinskimi podlagami in ki obremeni podlago prek njene meje elastičnosti, dovolj, da povzroči stalno plastično deformacijo, posledica pa je tlačna obremenitev podlage in natezna obremenitev vlaken pri ničnem notranjem tlaku. |
| --- | --- |

4.47

„Deformacijsko utrjevanje“ pomeni postopek z uporabo tlaka, ki se uporablja pri izdelavi jeklenk iz kompozitnih materialov s kovinskimi podlagami in ki obremeni podlago prek njene meje elastičnosti, dovolj, da povzroči stalno plastično deformacijo, posledica pa je tlačna obremenitev podlage in natezna obremenitev vlaken pri ničnem notranjem tlaku.

| 4.48 | „Tlak deformacijskega utrjevanja“ pomeni tlak v jeklenki z zunanjim ovojem, pri katerem se vzpostavi zahtevana porazdelitev obremenitve med podlago in zunanjim ovojem. |
| --- | --- |

4.48

„Tlak deformacijskega utrjevanja“ pomeni tlak v jeklenki z zunanjim ovojem, pri katerem se vzpostavi zahtevana porazdelitev obremenitve med podlago in zunanjim ovojem.

| 4.49 | „Serija – jeklenke iz kompozitnih materialov“ pomeni skupino jeklenk, zaporedno proizvedenih iz kvalificiranih podlag z enako velikostjo, obliko, določenimi konstrukcijskimi materiali in postopkom proizvodnje. |
| --- | --- |

4.49

„Serija – jeklenke iz kompozitnih materialov“ pomeni skupino jeklenk, zaporedno proizvedenih iz kvalificiranih podlag z enako velikostjo, obliko, določenimi konstrukcijskimi materiali in postopkom proizvodnje.

| 4.50 | „Serija – kovinske jeklenke in podlage“ je „serija“, tj. skupina kovinskih jeklenk ali podlag, zaporedno proizvedenih z enakim nazivnim premerom, debelino sten, obliko, določenimi konstrukcijskimi materiali, postopkom izdelave, opremo za izdelavo in toplotno obdelavo ter pogoji v zvezi s časom, temperaturo in ozračjem med toplotno obdelavo. |
| --- | --- |

4.50

„Serija – kovinske jeklenke in podlage“ je „serija“, tj. skupina kovinskih jeklenk ali podlag, zaporedno proizvedenih z enakim nazivnim premerom, debelino sten, obliko, določenimi konstrukcijskimi materiali, postopkom izdelave, opremo za izdelavo in toplotno obdelavo ter pogoji v zvezi s časom, temperaturo in ozračjem med toplotno obdelavo.

| 4.51 | „Serija nekovinskih podlag“ pomeni „serijo“, tj. skupino nekovinskih podlag, zaporedno proizvedenih z enakim nazivnim premerom, debelino sten, obliko, določenimi konstrukcijskimi materiali in postopkom izdelave. |
| --- | --- |

4.51

„Serija nekovinskih podlag“ pomeni „serijo“, tj. skupino nekovinskih podlag, zaporedno proizvedenih z enakim nazivnim premerom, debelino sten, obliko, določenimi konstrukcijskimi materiali in postopkom izdelave.

| 4.52 | „Omejitve serije“ pomeni, da v nobenem primeru serija ne sme preseči 200 izdelanih jeklenk ali podlag (razen jeklenk in podlag za preskus uničenja) ali ene zaporedne proizvodnje, kar koli je večje. |
| --- | --- |

4.52

„Omejitve serije“ pomeni, da v nobenem primeru serija ne sme preseči 200 izdelanih jeklenk ali podlag (razen jeklenk in podlag za preskus uničenja) ali ene zaporedne proizvodnje, kar koli je večje.

| 4.53 | „Jeklenka iz kompozitnih materialov“ je jeklenka iz brezkončnih filamentov, ki so impregnirani s smolo in oviti okoli kovinske ali nekovinske podlage. Jeklenke iz kompozitnih materialov z nekovinskimi podlagami so jeklenke, ki so v celoti iz kompozitnih materialov. |
| --- | --- |

4.53

„Jeklenka iz kompozitnih materialov“ je jeklenka iz brezkončnih filamentov, ki so impregnirani s smolo in oviti okoli kovinske ali nekovinske podlage. Jeklenke iz kompozitnih materialov z nekovinskimi podlagami so jeklenke, ki so v celoti iz kompozitnih materialov.

| 4.54 | „Nadzorovano navijanje pod napetostjo“ pomeni postopek v proizvodnji jeklenk iz kompozitnih materialov, ovitih v obroče, s kovinskimi podlagami, pri čemer se pridobi tlačna obremenitev v podlagi in natezna obremenitev na zunanjem ovoju pri ničnem notranjem tlaku z navijanjem ojačevalnih filamentov pod zelo visoko napetostjo. |
| --- | --- |

4.54

„Nadzorovano navijanje pod napetostjo“ pomeni postopek v proizvodnji jeklenk iz kompozitnih materialov, ovitih v obroče, s kovinskimi podlagami, pri čemer se pridobi tlačna obremenitev v podlagi in natezna obremenitev na zunanjem ovoju pri ničnem notranjem tlaku z navijanjem ojačevalnih filamentov pod zelo visoko napetostjo.

| 4.55 | „Polnilni tlak“ pomeni plinski tlak v jeklenki takoj po končanem polnjenju. |
| --- | --- |

4.55

„Polnilni tlak“ pomeni plinski tlak v jeklenki takoj po končanem polnjenju.

| 4.56 | „Izdelane jeklenke“ pomenijo končane jeklenke, ki so pripravljene za uporabo, značilne za običajno proizvodnjo, opremljene z identifikacijskimi oznakami in zunanjim premazom, vključno z vgrajeno izolacijo, ki jo določi proizvajalec, vendar brez nevgrajene izolacije ali zaščite. |
| --- | --- |

4.56

„Izdelane jeklenke“ pomenijo končane jeklenke, ki so pripravljene za uporabo, značilne za običajno proizvodnjo, opremljene z identifikacijskimi oznakami in zunanjim premazom, vključno z vgrajeno izolacijo, ki jo določi proizvajalec, vendar brez nevgrajene izolacije ali zaščite.

| 4.57 | „Popoln ovoj“ pomeni zunanji ovoj, ojačan s filamentom, zavitim v obodni in osni smeri jeklenke. |
| --- | --- |

4.57

„Popoln ovoj“ pomeni zunanji ovoj, ojačan s filamentom, zavitim v obodni in osni smeri jeklenke.

| 4.58 | „Temperatura plina“ pomeni temperaturo plina v jeklenki. |
| --- | --- |

4.58

„Temperatura plina“ pomeni temperaturo plina v jeklenki.

| 4.59 | „Obročast ovoj“ pomeni zunanji ovoj, ojačan s filamentom, zavitim v obodni smeri prek valjastega dela podlage tako, da filament ne nosi nobene večje obremenitve v smeri, vzporedni z vzdolžno osjo jeklenke. |
| --- | --- |

4.59

„Obročast ovoj“ pomeni zunanji ovoj, ojačan s filamentom, zavitim v obodni smeri prek valjastega dela podlage tako, da filament ne nosi nobene večje obremenitve v smeri, vzporedni z vzdolžno osjo jeklenke.

| 4.60 | „Podlaga“ pomeni notranjo embalažo, uporabljeno kot notranja lupina, neprepustno za plin, na kateri so ojačitvena vlakna filamenti, zaviti tako, da se doseže potrebna trdnost. V tem standardu sta opisani dve vrsti podlage, in sicer kovinske podlage, ki so oblikovane tako, da z ojačitvijo delijo breme, in nekovinske podlage, ki ne nosijo nobenega bremena. |
| --- | --- |

4.60

„Podlaga“ pomeni notranjo embalažo, uporabljeno kot notranja lupina, neprepustno za plin, na kateri so ojačitvena vlakna filamenti, zaviti tako, da se doseže potrebna trdnost. V tem standardu sta opisani dve vrsti podlage, in sicer kovinske podlage, ki so oblikovane tako, da z ojačitvijo delijo breme, in nekovinske podlage, ki ne nosijo nobenega bremena.

| 4.61 | „Proizvajalec“ pomeni osebo ali organizacijo, odgovorno za konstrukcijo, proizvodnjo in preskušanje posebnih sestavnih delov za uporabo SZP ali UZP. |
| --- | --- |

4.61

„Proizvajalec“ pomeni osebo ali organizacijo, odgovorno za konstrukcijo, proizvodnjo in preskušanje posebnih sestavnih delov za uporabo SZP ali UZP.

| 4.62 | „Najvišji dosežen tlak“ je stalni tlak, ki nastane, ko se plin v jeklenki, napolnjeni do delovnega tlaka, dvigne do najvišje servisne temperature. |
| --- | --- |

4.62

„Najvišji dosežen tlak“ je stalni tlak, ki nastane, ko se plin v jeklenki, napolnjeni do delovnega tlaka, dvigne do najvišje servisne temperature.

| 4.63 | „Zunanji ovoj“ pomeni ojačitveni sistem iz filamentov in smole, položen čez podlago. |
| --- | --- |

4.63

„Zunanji ovoj“ pomeni ojačitveni sistem iz filamentov in smole, položen čez podlago.

| 4.64 | „Prednapenjanje“ pomeni postopek uporabe deformacijskega utrjevanja ali nadzorovanega navijanja pod napetostjo. |
| --- | --- |

4.64

„Prednapenjanje“ pomeni postopek uporabe deformacijskega utrjevanja ali nadzorovanega navijanja pod napetostjo.

| 4.65 | „Življenjska doba“ pomeni obdobje v letih, v katerih se lahko jeklenke varno uporabljajo v skladu s standardnimi pogoji uporabe. |
| --- | --- |

4.65

„Življenjska doba“ pomeni obdobje v letih, v katerih se lahko jeklenke varno uporabljajo v skladu s standardnimi pogoji uporabe.

| 4.66 | „Stalen tlak“ pomeni plinski tlak, ko je dosežena dana stalna temperatura. |
| --- | --- |

4.66

„Stalen tlak“ pomeni plinski tlak, ko je dosežena dana stalna temperatura.

| 4.67 | „Stalna temperatura“ pomeni enotno temperaturo plina, potem ko je kakršna koli temperaturna sprememba, ki je nastala med polnjenjem, izginila. |
| --- | --- |

4.67

„Stalna temperatura“ pomeni enotno temperaturo plina, potem ko je kakršna koli temperaturna sprememba, ki je nastala med polnjenjem, izginila.

| 4.68 | „Ujetost UZP“ pomeni zadrževanje UZP v zaprtem prostoru konstantne prostornine. |
| --- | --- |

4.68

„Ujetost UZP“ pomeni zadrževanje UZP v zaprtem prostoru konstantne prostornine.

| 4.69 | „Kriogena temperatura“ v tem pravilniku pomeni temperaturo pod – 40 °C. |
| --- | --- |

4.69

„Kriogena temperatura“ v tem pravilniku pomeni temperaturo pod – 40 °C.

| 4.70 | „Notranja posoda ali notranji rezervoar“ pomeni del rezervoarja za gorivo, ki vsebuje UZP. |
| --- | --- |

4.70

„Notranja posoda ali notranji rezervoar“ pomeni del rezervoarja za gorivo, ki vsebuje UZP.

| 4.71 | „Zunanja posoda ali zunanji plašč“ pomeni del rezervoarja za gorivo, ki obdaja notranjo posodo ali notranje rezervoarje ter njihov izolacijski sistem. |
| --- | --- |

4.71

„Zunanja posoda ali zunanji plašč“ pomeni del rezervoarja za gorivo, ki obdaja notranjo posodo ali notranje rezervoarje ter njihov izolacijski sistem.

| 4.72 | „Vod za gorivo“ pomeni cev ali vod, ki povezuje naprave za vbrizgavanje goriva. |
| --- | --- |

4.72

„Vod za gorivo“ pomeni cev ali vod, ki povezuje naprave za vbrizgavanje goriva.

| 4.73 | „Šoba za UZP“ pomeni napravo, ki omogoča hitro in varno priključitev in odklop cevi za oskrbo z gorivom na posodo z UZP. |
| --- | --- |

4.73

„Šoba za UZP“ pomeni napravo, ki omogoča hitro in varno priključitev in odklop cevi za oskrbo z gorivom na posodo z UZP.

| 4.74 | „Polnilna posoda za UZP“ pomeni napravo, priključeno na vozilo ali sistem za shranjevanje, na katerega se priključi šoba za polnjenje UZP in ki omogoča varen prenos goriva. Posoda mora biti sestavljena vsaj iz ohišja posode in kontrolnega ventila, nameščenega znotraj ohišja. |
| --- | --- |

4.74

„Polnilna posoda za UZP“ pomeni napravo, priključeno na vozilo ali sistem za shranjevanje, na katerega se priključi šoba za polnjenje UZP in ki omogoča varen prenos goriva. Posoda mora biti sestavljena vsaj iz ohišja posode in kontrolnega ventila, nameščenega znotraj ohišja.

| 4.75 | „Faza samodejne ustavitve“ pomeni čas, v katerem se zgorevalni motor samodejno ustavi zaradi varčevanja z gorivom in se lahko ponovno samodejno prižge. |
| --- | --- |

4.75

„Faza samodejne ustavitve“ pomeni čas, v katerem se zgorevalni motor samodejno ustavi zaradi varčevanja z gorivom in se lahko ponovno samodejno prižge.

DEL I

Homologacija posebnih sestavnih delov motornih vozil, ki za pogon uporabljajo stisnjeni zemeljski plin (SZP) in/ali utekočinjeni zemeljski plin (UZP)

5.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

5.1   Vlogo za podelitev homologacije posebnega ali večnamenskega sestavnega dela predloži lastnik tovarniške ali blagovne znamke ali njegov ustrezno pooblaščen zastopnik.

5.2   Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki:

| 5.2.1 | opis vozila, vključno z vsemi podrobnostmi iz Priloge 1A k temu pravilniku; |
| --- | --- |

5.2.1

opis vozila, vključno z vsemi podrobnostmi iz Priloge 1A k temu pravilniku;

| 5.2.2 | natančen opis tipa posebnega dela ali večnamenskih sestavnih delov; |
| --- | --- |

5.2.2

natančen opis tipa posebnega dela ali večnamenskih sestavnih delov;

| 5.2.3 | risba posebnega dela ali večnamenskih sestavnih delov, ki je dovolj podrobna in v ustreznem merilu; |
| --- | --- |

5.2.3

risba posebnega dela ali večnamenskih sestavnih delov, ki je dovolj podrobna in v ustreznem merilu;

| 5.2.4 | preverjanje skladnosti s specifikacijami iz odstavka 8 tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.2.4

preverjanje skladnosti s specifikacijami iz odstavka 8 tega pravilnika.

5.3   Na zahtevo tehnične službe, ki izvaja homologacijske preskuse, se predložijo vzorci posebnega dela ali večnamenskih sestavnih delov. Dodatni vzorci se predložijo na zahtevo (največ trije).

5.3.1   Med predproizvodnjo posod [n] (10), so te vsakih 50 delov (serija ugotavljanja ustreznosti) podvržene preskusu, ki ne povzroča poškodb, iz Priloge 3A. Za rezervoarje za UZP glej Prilogo 3B.

6.   OZNAČEVANJE

6.1   Vzorec posebnega dela ali večnamenskih sestavnih delov, ki je predložen v homologacijo, ima nameščeno tovarniško ali blagovno znamko proizvajalca in tipa, vključno s tisto, ki zadeva oznako v zvezi z obratovalnimi temperaturami („M“ ali „C“ za zmerne ali nizke temperature, „L“ za UZP, kot je ustrezno); pri gibljivih zvijavih ceveh tudi proizvodni mesec in proizvodno leto; ta oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna.

6.1.1   Poleg določb iz odstavka 6.1 se za samodejni ventil jeklenke uporablja ena od naslednjih dodatnih oznak v skladu z odstavkom 2.2.4 Priloge 4A:

| (a) | „H1“ |
| --- | --- |

(a)

„H1“

| (b) | „H2“ |
| --- | --- |

(b)

„H2“

| (c) | „H3“ |
| --- | --- |

(c)

„H3“

6.2   Na vsakem sestavnem delu je dovolj prostora za namestitev homologacijske oznake; ta prostor se označi na risbah iz odstavka 5.2.3.

6.3   Vsaka posoda ima nameščeno tudi označevalno tablico z naslednjimi jasno berljivimi in neizbrisnimi podatki:

| (a) | serijska številka; |
| --- | --- |

(a)

serijska številka;

| (b) | prostornina v litrih; |
| --- | --- |

(b)

prostornina v litrih;

| (c) | oznaka „SZP“; |
| --- | --- |

(c)

oznaka „SZP“;

| (d) | obratovalni tlak/preskusni tlak [MPa]; |
| --- | --- |

(d)

obratovalni tlak/preskusni tlak [MPa];

| (e) | masa (kg); |
| --- | --- |

(e)

masa (kg);

| (f) | leto in mesec homologacije (npr. 96/01); |
| --- | --- |

(f)

leto in mesec homologacije (npr. 96/01);

| (g) | homologacijska oznaka v skladu z odstavkom 7.4. |
| --- | --- |

(g)

homologacijska oznaka v skladu z odstavkom 7.4.

6.4   Vsak rezervoar ima nameščeno tudi označevalno tablico z naslednjimi jasno berljivimi in neizbrisnimi podatki:

| (a) | serijska številka; |
| --- | --- |

(a)

serijska številka;

| (b) | prostornina v litrih; |
| --- | --- |

(b)

prostornina v litrih;

| (c) | oznaka „UZP“; |
| --- | --- |

(c)

oznaka „UZP“;

| (d) | servisni tlak/delovni tlak [MPa]; |
| --- | --- |

(d)

servisni tlak/delovni tlak [MPa];

| (e) | masa (kg); |
| --- | --- |

(e)

masa (kg);

| (f) | proizvajalec; |
| --- | --- |

(f)

proizvajalec;

| (g) | leto in mesec homologacije (npr. 96/01); |
| --- | --- |

(g)

leto in mesec homologacije (npr. 96/01);

| (h) | oznaka „ČRPALKA ZNOTRAJ, Dovodni tlak črpalke *** MPa“, če je črpalka za gorivo za UZP nameščena na rezervoar; pri čemer je *** vrednost dovodnega tlaka; |
| --- | --- |

(h)

oznaka „ČRPALKA ZNOTRAJ, Dovodni tlak črpalke *** MPa“, če je črpalka za gorivo za UZP nameščena na rezervoar; pri čemer je *** vrednost dovodnega tlaka;

| (i) | homologacijska oznaka v skladu z odstavkom 7.4. |
| --- | --- |

(i)

homologacijska oznaka v skladu z odstavkom 7.4.

7.   HOMOLOGACIJA

7.1   Če vzorci sestavnega dela za SZP, predloženi v homologacijo, izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 8.1 do 8.11 tega pravilnika, se podeli homologacija tipa sestavnega dela.

Če vzorci sestavnega dela za UZP, predloženi v homologacijo, izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 8.12 do 8.21 tega pravilnika, se podeli homologacija tipa sestavnega dela.

7.2   Homologacijska številka se določi za vsak homologirani tip sestavnega dela ali večnamenskega sestavnega dela. Prvi dve števki (zdaj 01, kar ustreza spremembam 01) označujeta zaporedno številko sprememb, ki vsebujejo zadnje pomembne tehnične spremembe Pravilnika ob času podelitve homologacije. Ista pogodbenica ne dodeli iste črkovno-številčne kode drugemu tipu sestavnega dela.

7.3   Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi ali razširitvi homologacije sestavnega dela za uporabo SZP ali UZP v skladu s tem pravilnikom se pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, predloži v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2B k temu pravilniku.

7.4   Na vsakem sestavnem delu, ki je v skladu s tipom sestavnega dela, homologiranim po tem pravilniku, je poleg oznake iz odstavkov 6.1 in 6.3 (SZP) ter 6.4 (UZP) opazna in na mestu iz odstavka 6.2 nameščena mednarodna homologacijska oznaka, ki je sestavljena iz:

| 7.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“, ki ji sledi številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (11); |
| --- | --- |

7.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“, ki ji sledi številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (11);

| 7.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka na desni strani kroga, predpisanega v odstavku 7.4.1. Homologacijsko številko sestavljajo homologacijska številka tipa sestavnega dela, ki je navedena na potrdilu za ta tip (glej odstavek 7.2 in Prilogo 2B), pred to številko pa sta dve števki, ki navajata zaporedje najnovejših sprememb tega pravilnika. |
| --- | --- |

7.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka na desni strani kroga, predpisanega v odstavku 7.4.1. Homologacijsko številko sestavljajo homologacijska številka tipa sestavnega dela, ki je navedena na potrdilu za ta tip (glej odstavek 7.2 in Prilogo 2B), pred to številko pa sta dve števki, ki navajata zaporedje najnovejših sprememb tega pravilnika.

7.5   Homologacijska oznaka je jasno berljiva in neizbrisna.

7.6   V Prilogi 2A k temu pravilniku so primeri namestitve zgoraj navedene homologacijske oznake.

8.   SPECIFIKACIJE SESTAVNIH DELOV ZA UPORABO SZP IN/ALI UZP

8.1   Splošni predpisi

8.1.1   Posebni sestavni deli vozil, ki za pogon uporabljajo SZP in/ali UZP delujejo pravilno in varno, kot je določeno v tem pravilniku.

Materiali sestavnih delov, ki so v stiku s SZP/UZP, so združljivi z njim (glej Prilogo 5D).

Tiste dele sestavnih delov, na katerih pravilno in varno delovanje lahko vplivajo SZP/UZP, visok tlak ali tresljaji, je treba preskusiti z ustreznim preskusnim postopkom iz prilog k temu pravilniku. Sestavni deli za uporabo SZP morajo izpolnjevati zlasti predpise iz odstavkov 8.2 do 8.11. Sestavni deli za uporabo UZP pa morajo izpolnjevati predpise iz odstavkov 8.12 do 8.21.

Posebni sestavni deli vozil, ki za pogon uporabljajo SZP/UZP, morajo izpolnjevati ustrezne zahteve po elektromagnetski združljivosti v skladu s spremembami 03 Pravilnika št. 10 ali temu enakovredne zahteve.

8.2   Predpisi o posodah za SZP

8.2.1   Tip posode za SZP je homologiran v skladu s predpisi iz Priloge 3A k temu pravilniku.

8.3   Predpisi o sestavnih delih za SZP, nameščenih na posodo

8.3.1   Posoda za SZP je opremljena vsaj z naslednjimi sestavnimi deli, ki so lahko posamezni ali sestavljeni:

| 8.3.1.1 | ročni ventil; |
| --- | --- |

8.3.1.1

ročni ventil;

| 8.3.1.2 | samodejni ventil jeklenke; |
| --- | --- |

8.3.1.2

samodejni ventil jeklenke;

| 8.3.1.3 | tlačna varnostna naprava; |
| --- | --- |

8.3.1.3

tlačna varnostna naprava;

| 8.3.1.4 | omejevalnik pretoka. |
| --- | --- |

8.3.1.4

omejevalnik pretoka.

8.3.2   Če je potrebno, ima lahko posoda za SZP nameščeno ohišje, neprepustno za plin.

8.3.3   Tipi sestavnih delov iz odstavkov 8.3.1 do 8.3.2 so homologirani v skladu s predpisi iz Priloge 4 k temu pravilniku.

8.4–8.11   Predpisi o drugih sestavnih delih za SZP

Tipi prikazanih sestavnih delov so homologirani v skladu s predpisi iz prilog, ki so navedene v spodnji preglednici:

| Odstavek | Sestavni del | Priloga |
| --- | --- | --- |
| 8.4 | Samodejni ventil
  Kontrolni ali protipovratni ventil
  Tlačni varnostni ventil
  Tlačna varnostna naprava (s sproženjem, odvisnim od temperature)
  Prelivni ventil
  Tlačna varnostna naprava (s sproženjem, odvisnim od tlaka) | 4A |
| 8.5 | Gibljiva cev/zvijava cev za gorivo | 4B |
| 8.6 | Filter za SZP | 4C |
| 8.7 | Regulator tlaka | 4D |
| 8.8 | Tlačna in temperaturna tipala | 4E |
| 8.9 | Polnilna enota ali posoda | 4F |
| 8.10 | Regulator pretoka plina ter mešalnik plina in zraka, šoba za vbrizgavanje plina ali vod za gorivo | 4G |
| 8.11 | Elektronska krmilna enota | 4H |

Odstavek

Sestavni del

Priloga

8.4

Samodejni ventil

Kontrolni ali protipovratni ventil

Tlačni varnostni ventil

Tlačna varnostna naprava (s sproženjem, odvisnim od temperature)

Prelivni ventil

Tlačna varnostna naprava (s sproženjem, odvisnim od tlaka)

4A

8.5

Gibljiva cev/zvijava cev za gorivo

4B

8.6

Filter za SZP

4C

8.7

Regulator tlaka

4D

8.8

Tlačna in temperaturna tipala

4E

8.9

Polnilna enota ali posoda

4F

8.10

Regulator pretoka plina ter mešalnik plina in zraka, šoba za vbrizgavanje plina ali vod za gorivo

4G

8.11

Elektronska krmilna enota

4H

8.12   Predpisi o posodah za UZP

8.12.1   Tip posode za UZP je homologiran v skladu s predpisi iz Priloge 3B k temu pravilniku.

8.12.2   Zagotovljen je sistem, ki preprečuje prekomerno polnjenje rezervoarja.

8.13   Predpisi o sestavnih delih, nameščenih na rezervoar za UZP

8.13.1   Rezervoar za UZP je opremljen vsaj z naslednjimi sestavnimi deli, ki so lahko posamezni ali sestavljeni (posebno pozornost je treba nameniti preprečevanju ujetosti UZP v posodi):

| 8.13.1.1 | tlačni varnostni ventil; |
| --- | --- |

8.13.1.1

tlačni varnostni ventil;

| 8.13.1.2 | ročni ventil; |
| --- | --- |

8.13.1.2

ročni ventil;

| 8.13.1.3 | samodejni ventil; |
| --- | --- |

8.13.1.3

samodejni ventil;

| 8.13.1.4 | prelivna naprava. |
| --- | --- |

8.13.1.4

prelivna naprava.

8.13.2   Če je potrebno, ima lahko rezervoar nameščeno ohišje, neprepustno za plin.

8.13.3   Tipi sestavnih delov iz odstavkov 8.13.1.1 do 8.13.1.4 so homologirani v skladu s predpisi iz Priloge 4 k temu pravilniku.

8.14–8.22   Predpisi o drugih sestavnih delih za UZP

Tipi prikazanih sestavnih delov so homologirani v skladu s predpisi iz prilog, ki so navedene v spodnji preglednici:

| Odstavek | Sestavni del | Priloga |
| --- | --- | --- |
| 8.15 | Toplotni izmenjevalnik za UZP – uparjalnik | 4I |
| 8.16 | Polnilna posoda za UZP | 4J |
| 8.17 | Regulator za krmiljenje tlaka | 4K |
| 8.18 | Tlačno in/ali temperaturno tipalo/indikator za UZP | 4L |
| 8.19 | Detektor zemeljskega plina | 4M |
| 8.20 | Samodejni ventil, kontrolni ventil, tlačni varnostni ventil, prelivni ventil, ročni ventil in protipovratni ventil | 4N |
| 8.21 | Črpalka za gorivo | 4O |
| 8.22 | Elektronska krmilna enota | 4H |

Odstavek

Sestavni del

Priloga

8.15

Toplotni izmenjevalnik za UZP – uparjalnik

4I

8.16

Polnilna posoda za UZP

4J

8.17

Regulator za krmiljenje tlaka

4K

8.18

Tlačno in/ali temperaturno tipalo/indikator za UZP

4L

8.19

Detektor zemeljskega plina

4M

8.20

Samodejni ventil, kontrolni ventil, tlačni varnostni ventil, prelivni ventil, ročni ventil in protipovratni ventil

4N

8.21

Črpalka za gorivo

4O

8.22

Elektronska krmilna enota

4H

9.   SPREMEMBE TIPA SESTAVNEGA DELA ZA UPORABO SZP IN/ALI UZP IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

9.1   Vsaka sprememba tipa sestavnega dela za uporabo SZP in/ali UZP se sporoči homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo. Homologacijski organ lahko nato:

| 9.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo imele občutnih škodljivih učinkov in da sestavni del še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- |

9.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo imele občutnih škodljivih učinkov in da sestavni del še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 9.1.2 | določi, ali mora homologacijski organ izvesti delno ali popolno ponovno preskušanje. |
| --- | --- |

9.1.2

določi, ali mora homologacijski organ izvesti delno ali popolno ponovno preskušanje.

9.2   Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembe, se po postopku iz odstavka 7.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

9.3   Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, vsakemu obrazcu za sporočanje, ki je bil sestavljen za takšno razširitev, dodeli serijsko številko.

10.   (NEDODELJENO)

11.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki nadzora skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ob upoštevanju naslednjih zahtev:

| 11.1 | Vsaka posoda za SZP se preskusi pri najnižjem tlaku, enakem 1,5-kratnemu delovnemu tlaku, v skladu z določbami iz Priloge 3A k temu pravilniku.
  Vsaka posoda za UZP se preskusi pri najnižjem tlaku, enakem 1,3-kratnemu (delovnemu tlaku, povečanemu za 0,1 MPa), v skladu z določbami iz Priloge 3B k temu pravilniku. |
| --- | --- |

11.1

Vsaka posoda za SZP se preskusi pri najnižjem tlaku, enakem 1,5-kratnemu delovnemu tlaku, v skladu z določbami iz Priloge 3A k temu pravilniku.

Vsaka posoda za UZP se preskusi pri najnižjem tlaku, enakem 1,3-kratnemu (delovnemu tlaku, povečanemu za 0,1 MPa), v skladu z določbami iz Priloge 3B k temu pravilniku.

| 11.2 | Za posode za SZP se izvede preskus porušitve pod hidravličnim tlakom v skladu z odstavkom A.12 Dodatka A k Prilogi 3A za vsako serijo, ki je sestavljena iz največ 200 posod, proizvedenih z enako serijo surovin. |
| --- | --- |

11.2

Za posode za SZP se izvede preskus porušitve pod hidravličnim tlakom v skladu z odstavkom A.12 Dodatka A k Prilogi 3A za vsako serijo, ki je sestavljena iz največ 200 posod, proizvedenih z enako serijo surovin.

| 11.3 | Vse gibljive cevi za gorivo, ki se uporabljajo pri visokem in srednjem tlaku (razredov 0, 1 in 5) v skladu z razvrstitvijo iz odstavka 3 tega pravilnika, se preskusijo pri tlaku, enakem dvakratnemu delovnemu tlaku. |
| --- | --- |

11.3

Vse gibljive cevi za gorivo, ki se uporabljajo pri visokem in srednjem tlaku (razredov 0, 1 in 5) v skladu z razvrstitvijo iz odstavka 3 tega pravilnika, se preskusijo pri tlaku, enakem dvakratnemu delovnemu tlaku.

12.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

12.1   Homologacija, podeljena v zvezi s tipom sestavnih delov v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 11.

12.2   Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2B k temu pravilniku.

13.   (NEDODELJENO)

14.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip sestavnega dela, ki je homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti homologacijski organ, ki je podelil homologacijo. Navedeni organ po prejemu ustreznega sporočila o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom, ki je skladno z vzorcem iz Priloge 2B k temu pravilniku.

15.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, IN HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov pošljejo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo potrdila, izdana v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije.

DEL II

Homologacija vozil v zvezi z vgradnjo posebnih sestavnih delov homologiranega tipa za uporabo stisnjenega zemeljskega plina (SZP) in/ali utekočinjenega zemeljskega plina (UZP) za pogon

16.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

16.1   Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na vgradnjo posebnih sestavnih delov za uporabo SZP in/ali UZP v njegovem pogonskem sistemu predloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščen zastopnik.

16.2   Vlogi se priložijo naslednji dokumenti v treh izvodih: opis vozila, vključno z vsemi podrobnostmi iz Priloge 1B k temu pravilniku.

16.3   Tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, se predloži vzorec vozila, katerega tip je v homologacijskem postopku.

17.   HOMOLOGACIJA

17.1   Če je vozilo, predloženo v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, opremljeno z vsemi potrebnimi posebnimi sestavnimi deli za uporabo SZP in/ali UZP za pogon in izpolnjuje zahteve iz odstavka 18, se podeli homologacija tega tipa vozila.

17.2   Homologacijska številka se določi za vsak homologiran tip vozila. Prvi dve števki navajata spremembe, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije.

17.3   Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi ali razširitvi homologacije tipa vozila na SZP in/ali UZP v skladu s tem pravilnikom se pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, predloži v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2D k temu pravilniku.

17.4   Na vsakem tipu vozila, homologiranem v skladu s tem pravilnikom, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem potrdilu iz odstavka 17.3, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

| 17.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“, ki ji sledi številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (12); |
| --- | --- |

17.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“, ki ji sledi številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (12);

| 17.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka na desni strani kroga iz odstavka 17.4.1. |
| --- | --- |

17.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka na desni strani kroga iz odstavka 17.4.1.

17.5   Če je vozilo v skladu s homologiranim vozilom po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 17.4.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se v vzdolžnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 17.4.1 vnesejo pravilnik, homologacijske številke in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

17.6   Homologacijska oznaka je jasno berljiva in neizbrisna.

17.7   Homologacijska oznaka se namesti v bližino podatkovne ploščice vozila ali nanjo.

17.8   V Prilogi 2C k temu pravilniku so primeri namestitve zgoraj navedene homologacijske oznake.

18.   ZAHTEVE ZA VGRADNJO POSEBNIH SESTAVNIH DELOV ZA UPORABO STISNJENEGA ZEMELJSKEGA PLINA (SZP) IN/ALI UTEKOČINJENEGA ZEMELJSKEGA PLINA (UZP) ZA POGON

18.1   Splošno

18.1.1   Sistem za uporabo SZP in/ali UZP v vozilu deluje dobro in varno pri delovnem tlaku in obratovalnih temperaturah, za katere je bil izdelan in homologiran.

18.1.2   Tipi vseh sestavnih delov so homologirani posamezno v skladu z delom I tega pravilnika.

18.1.2.1   Ne glede na predpise iz odstavka 18.1.2 ni potrebna ločena homologacija za elektronsko krmilno enoto za SZP/UZP, če je ta enota vključena v elektronsko krmilno enoto motorja in je zajeta v homologacijo vgrajenih delov v vozilo v skladu z delom II tega pravilnika in Pravilnika št. 10. Homologacija vozila je v skladu z veljavnimi predpisi iz Priloge 4H k temu pravilniku.

18.1.3   Uporabljeni material v sistemu ustreza uporabi SZP in/ali UZP, kakor je primerno.

18.1.4   Vsi sestavni deli sistema se ustrezno pritrdijo.

18.1.5   Sistem za uporabo SZP in/ali UZP je pod delovnim tlakom in se preskusi glede tesnjenja s površinsko aktivno snovjo brez nastajanja mehurčkov v treh minutah ali z dokazano enakovredno metodo.

18.1.6   Sistem za uporabo SZP in/ali UZP je vgrajen tako, da je čim bolj zavarovan proti poškodbam, kot so poškodbe zaradi premikanja sestavnih delov vozila, trčenja, posipavanja ali natovarjanja ali iztovarjanja vozila ali drsenja tovora.

18.1.7   Naprave, ki so drugačne od tistih, ki so nujno potrebne za ustrezno delovanje motorja motornega vozila, se ne smejo priključiti na sistem za uporabo SZP in/ali UZP.

18.1.7.1   Ne glede na določbe iz odstavka 18.1.7 so lahko vozila opremljena z ogrevalnim sistemom za ogrevanje prostora za potnike in/ali tovornega prostora, ki je povezan s sistemom za uporabo SZP in/ali UZP.

18.1.7.2   Ogrevalni sistem iz odstavka 18.1.7.1 se dovoli, če tehnične službe, ki opravljajo homologacije, menijo, da je ogrevalni sistem ustrezno zaščiten in ne vpliva na predpisano delovanje običajnega sistema za uporabo SZP in/ali UZP.

18.1.8   Opredelitev vozil, ki za pogon uporabljajo SZP in/ali UZP

18.1.8.1   Vozila kategorij M2 in M3, ki so opremljena s sistemom za uporabo SZP, so označena, kot je določeno v Prilogi 6.

18.1.8.2   Vozila kategorij M2 in M3, ki so opremljena s sistemom za uporabo UZP, so označena, kot je določeno v Prilogi 7.

18.1.8.3   Nalepka se namesti na sprednjo in zadnjo stran vozila kategorij M2 in M3 ter na zunanjo stran vrat na desni strani (pri vozilih z volanom na levi) in na levi strani (pri vozilih z volanom na desni).

18.1.8.4   Nalepka, na kateri so navedene zahteve glede dovajanja goriva, se namesti ob polnilni posodi za UZP. Zahteve glede dovajanja goriva so v skladu s priporočili proizvajalca.

18.2   Dodatne zahteve

18.2.1   Noben sestavni del sistema za uporabo SZP in/ali UZP, vključno s kakršnimi koli zaščitnimi materiali, ki so del takšnih sestavnih delov, ne sme segati stran od vozila, razen polnilne enote, če ne sega več kot 10 mm od točke pritrditve.

18.2.2   Upoštevati je treba ustrezno toplotno zaščito sosednjih sestavnih delov in vsi sestavni deli sistema za uporabo SZP in/ali UZP morajo biti od izpušne cevi ali podobnega vira toplote oddaljeni vsaj 100 mm, razen če so ustrezno zaščiteni proti toploti.

18.3   Sistem za uporabo SZP

18.3.1   Sistem za uporabo SZP vsebuje vsaj naslednje sestavne dele:

| 18.3.1.1 | posode ali jeklenke; |
| --- | --- |

18.3.1.1

posode ali jeklenke;

| 18.3.1.2 | indikator tlaka ali količine goriva; |
| --- | --- |

18.3.1.2

indikator tlaka ali količine goriva;

| 18.3.1.3 | tlačno varnostno napravo (s sproženjem, odvisnim od temperature); |
| --- | --- |

18.3.1.3

tlačno varnostno napravo (s sproženjem, odvisnim od temperature);

| 18.3.1.4 | samodejni ventil jeklenke; |
| --- | --- |

18.3.1.4

samodejni ventil jeklenke;

| 18.3.1.5 | ročni ventil; |
| --- | --- |

18.3.1.5

ročni ventil;

| 18.3.1.6 | regulator tlaka; |
| --- | --- |

18.3.1.6

regulator tlaka;

| 18.3.1.7 | regulator pretoka plina; |
| --- | --- |

18.3.1.7

regulator pretoka plina;

| 18.3.1.8 | omejevalnik pretoka; |
| --- | --- |

18.3.1.8

omejevalnik pretoka;

| 18.3.1.9 | napravo za dovajanje plina; |
| --- | --- |

18.3.1.9

napravo za dovajanje plina;

| 18.3.1.10 | polnilno enoto ali posodo; |
| --- | --- |

18.3.1.10

polnilno enoto ali posodo;

| 18.3.1.11 | gibljivo cev za gorivo; |
| --- | --- |

18.3.1.11

gibljivo cev za gorivo;

| 18.3.1.12 | togo cev za gorivo; |
| --- | --- |

18.3.1.12

togo cev za gorivo;

| 18.3.1.13 | elektronsko krmilno enoto; |
| --- | --- |

18.3.1.13

elektronsko krmilno enoto;

| 18.3.1.14 | vezne kose; |
| --- | --- |

18.3.1.14

vezne kose;

| 18.3.1.15 | ohišje, neprepustno za plin, pri tistih sestavnih delih, ki so vgrajeni v prtljažnik ali prostor za potnike. Če je ohišje, neprepustno za plin, pri požaru uničeno, se lahko tlačna varnostna naprava pokrije z ohišjem, neprepustnim za plin. |
| --- | --- |

18.3.1.15

ohišje, neprepustno za plin, pri tistih sestavnih delih, ki so vgrajeni v prtljažnik ali prostor za potnike. Če je ohišje, neprepustno za plin, pri požaru uničeno, se lahko tlačna varnostna naprava pokrije z ohišjem, neprepustnim za plin.

18.3.2   Sistem za uporabo SZP lahko vsebuje naslednje sestavne dele:

| 18.3.2.1 | protipovratni ali kontrolni ventil; |
| --- | --- |

18.3.2.1

protipovratni ali kontrolni ventil;

| 18.3.2.2 | tlačni varnostni ventil; |
| --- | --- |

18.3.2.2

tlačni varnostni ventil;

| 18.3.2.3 | filter za SZP; |
| --- | --- |

18.3.2.3

filter za SZP;

| 18.3.2.4 | tlačno in/ali temperaturno tipalo; |
| --- | --- |

18.3.2.4

tlačno in/ali temperaturno tipalo;

| 18.3.2.5 | sistem za izbiro goriva in električni sistem; |
| --- | --- |

18.3.2.5

sistem za izbiro goriva in električni sistem;

| 18.3.2.6 | tlačno varnostno napravo (s sproženjem, odvisnim od tlaka); |
| --- | --- |

18.3.2.6

tlačno varnostno napravo (s sproženjem, odvisnim od tlaka);

| 18.3.2.7 | vod za gorivo. |
| --- | --- |

18.3.2.7

vod za gorivo.

18.3.3   Dodatni samodejni ventil se lahko kombinira z regulatorjem tlaka.

18.3.4   Sistem za uporabo UZP vsebuje vsaj naslednje sestavne dele:

| 18.3.4.1 | rezervoarje ali posode za UZP; |
| --- | --- |

18.3.4.1

rezervoarje ali posode za UZP;

| 18.3.4.2 | toplotni izmenjevalnik za UZP/uparjalnik; |
| --- | --- |

18.3.4.2

toplotni izmenjevalnik za UZP/uparjalnik;

| 18.3.4.3 | tlačni varnostni ventil za UZP; |
| --- | --- |

18.3.4.3

tlačni varnostni ventil za UZP;

| 18.3.4.4 | sistem zračenja UZP; |
| --- | --- |

18.3.4.4

sistem zračenja UZP;

| 18.3.4.5 | posodo za UZP; |
| --- | --- |

18.3.4.5

posodo za UZP;

| 18.3.4.6 | prelivni ventil za UZP (omejevalnik pretoka); |
| --- | --- |

18.3.4.6

prelivni ventil za UZP (omejevalnik pretoka);

| 18.3.4.7 | ventil za UZP (ročni); |
| --- | --- |

18.3.4.7

ventil za UZP (ročni);

| 18.3.4.8 | cev za gorivo za UZP; |
| --- | --- |

18.3.4.8

cev za gorivo za UZP;

| 18.3.4.9 | spoje za UZP; |
| --- | --- |

18.3.4.9

spoje za UZP;

| 18.3.4.10 | kontrolni ali protipovratni ventil za UZP; |
| --- | --- |

18.3.4.10

kontrolni ali protipovratni ventil za UZP;

| 18.3.4.11 | indikator tlaka ali količine goriva za UZP; |
| --- | --- |

18.3.4.11

indikator tlaka ali količine goriva za UZP;

| 18.3.4.12 | elektronsko krmilno enoto; |
| --- | --- |

18.3.4.12

elektronsko krmilno enoto;

| 18.3.4.13 | detektor zemeljskega plina ali ohišje, neprepustno za plin, za vozila kategorije M. |
| --- | --- |

18.3.4.13

detektor zemeljskega plina ali ohišje, neprepustno za plin, za vozila kategorije M.

18.3.5   Sistem za uporabo UZP lahko vsebuje tudi naslednje sestavne dele:

| 18.3.5.1 | regulator tlaka UZP; |
| --- | --- |

18.3.5.1

regulator tlaka UZP;

| 18.3.5.2 | tlačno in/ali temperaturno tipalo za UZP; |
| --- | --- |

18.3.5.2

tlačno in/ali temperaturno tipalo za UZP;

| 18.3.5.3 | črpalko za gorivo za UZP; |
| --- | --- |

18.3.5.3

črpalko za gorivo za UZP;

| 18.3.5.4 | merilnik ravni UZP; |
| --- | --- |

18.3.5.4

merilnik ravni UZP;

| 18.3.5.5 | samodejni ventil za UZP; |
| --- | --- |

18.3.5.5

samodejni ventil za UZP;

| 18.3.5.6 | detektor zemeljskega plina; |
| --- | --- |

18.3.5.6

detektor zemeljskega plina;

| 18.3.5.7 | ohišje, neprepustno za plin. |
| --- | --- |

18.3.5.7

ohišje, neprepustno za plin.

18.3.6   Sestavni deli vozila za uporabo UZP za toplotnim izmenjevalnikom/uparjalnikom (plinska faza) se štejejo za sestavne dele za uporabo SZP.

18.4   Vgradnja posode in/ali rezervoarjev

18.4.1   Posoda in/ali rezervoar je trajno vgrajen v vozilo in se ne sme vgraditi v prostor za motor.

18.4.2   Posoda in/ali rezervoar je vgrajen tako, da ni stika kovine s kovino, razen na pritrdilnih mestih posod in/ali rezervoarjev.

18.4.3   Ko je vozilo pripravljeno za uporabo, je posoda z gorivom in/ali rezervoar vsaj 200 mm nad površino ceste.

18.4.3.1   Predpisi iz odstavka 18.4.3 ne veljajo, če je posoda in/ali rezervoar spredaj in ob straneh ustrezno zaščiten in je vsak del posode višje od te zaščitne strukture.

18.4.4   Posode za gorivo in/ali rezervoarje je treba namestiti in pritrditi tako, da se lahko naslednji pospeški absorbirajo (ne da bi pri tem nastala poškodba), ko so posode in/ali rezervoarji polni:

| | Vozila kategorij M1 in N1:






  (a) | 20 g v smeri vožnje; |
| --- | --- | --- |

Vozila kategorij M1 in N1:

(a)

20 g v smeri vožnje;

| (b) | 8 g v vodoravni legi pravokotno na smer vožnje. |
| --- | --- |

(b)

8 g v vodoravni legi pravokotno na smer vožnje.

| | Vozila kategorij M2 in N2:






  (a) | 10 g v smeri vožnje; |
| --- | --- | --- |

Vozila kategorij M2 in N2:

(a)

10 g v smeri vožnje;

| (b) | 5 g v vodoravni legi pravokotno na smer vožnje. |
| --- | --- |

(b)

5 g v vodoravni legi pravokotno na smer vožnje.

| | Vozila kategorij M3 in N3:






  (a) | 6,6 g v smeri vožnje; |
| --- | --- | --- |

Vozila kategorij M3 in N3:

(a)

6,6 g v smeri vožnje;

| (b) | 5 g v vodoravni legi pravokotno na smer vožnje. |
| --- | --- |

(b)

5 g v vodoravni legi pravokotno na smer vožnje.

Namesto praktičnega preskusa se lahko uporabi računska metoda, če lahko vložnik vloge za homologacijo tehnični službi dokaže njeno enakovrednost s praktičnim preskusom.

18.5   Dodatne naprave na posodah za SZP

18.5.1   Samodejni ventil jeklenke

18.5.1.1   Samodejni ventil jeklenke je vgrajen neposredno na vsako posodo za SZP.

18.5.1.2   Samodejni ventil jeklenke deluje tako, da je dovod goriva ob izključitvi motorja prekinjen ne glede na stikalo za vžig in ostane zaprt, medtem ko motor ne teče. Za diagnostiko je dovoljena zamuda dveh sekund.

18.5.1.3   Ne glede na določbe iz odstavka 18.5.1.2 lahko samodejni ventil jeklenke med fazami samodejne ustavitve ostane odprt.

18.5.1.4   Če je samodejni ventil jeklenke med fazami samodejne ustavitve zaprt, mora biti v skladu z odstavkom 2.2.4 Priloge 4A.

18.5.2   Tlačna varnostna naprava

18.5.2.1   Tlačna varnostna naprava (s sproženjem, odvisnim od temperature) je nameščena na posode za gorivo za SZP tako, da se lahko gorivo izlije v ohišje, neprepustno za plin, če to izpolnjuje zahteve iz odstavka 18.5.5.

18.5.3   Prelivni ventil na posodi za SZP

18.5.3.1   Omejevalnik pretoka se vgradi v posode za gorivo za SZP na samodejni ventil jeklenke.

18.5.4   Ročni ventil

18.5.4.1   Ročni ventil je trdno pritrjen na jeklenko za SZP in se lahko poveže s samodejnim ventilom jeklenke.

18.5.5   Ohišje, neprepustno za plin, na posodah za SZP

18.5.5.1   Ohišje, neprepustno za plin, na posodah za SZP, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 18.5.5.2 do 18.5.5.5, je nameščeno na posodo za gorivo SZP, razen če so te posode vgrajene zunaj vozila.

18.5.5.2   Ohišje, neprepustno za plin, je v neposrednem stiku z ozračjem, po potrebi s povezovalno cevjo in vodom, ki je odporen proti SZP.

18.5.5.3   Odprtina za prezračevanje ohišja, neprepustnega za plin, plina ne odvaja v okrov kolesa in ni obrnjena proti viru toplote, kot je izpuh.

18.5.5.4   Vsaka povezovalna cev in vod na dnu karoserije motornega vozila za prezračevanje ohišja, neprepustnega za plin, imata prosto odprtino v velikosti najmanj 450 mm2.

18.5.5.5   Ohišje veznih kosov in povezovalnih cevi posode za SZP je neprepustno za plin pri tlaku 10 kPa brez kakršnih koli trajnih deformacij. Puščanje, ki ne presega 100 cm3 na uro, je lahko v teh okoliščinah sprejemljivo.

18.5.5.6   Povezovalna cev, ki ne prepušča plina, je na ohišje, neprepustno za plin, in vod pritrjena z objemkami ali kako drugače, da se zagotovi spoj, ki ne prepušča plina.

18.5.5.7   Ohišje, neprepustno za plin, vsebuje vse sestavne dele, ki so vgrajeni v prtljažnik ali prostor za potnike.

18.5.6   Tlačna varnostna naprava (s sproženjem, odvisnim od tlaka)

18.5.6.1   Tlačna varnostna naprava (s sproženjem, odvisnim od tlaka) se aktivira in odvaja plin neodvisno od tlačne varnostne naprave (s sproženjem, odvisnim od temperature).

18.5.6.2   Tlačna varnostna naprava (s sproženjem, odvisnim od tlaka) mora biti nameščena na posode za gorivo tako, da se lahko gorivo izlije v ohišje, neprepustno za plin, če to izpolnjuje zahteve iz odstavka 18.5.5.

18.6   Dodatne naprave na posodah za UZP

18.6.1   Samodejni ventil

18.6.1.1   Samodejni ventil je vgrajen v cev za dovod goriva neposredno na vsak rezervoar za UZP (v zaščitenem položaju).

18.6.1.2   Samodejni ventil deluje tako, da je dovod goriva ob izključitvi motorja prekinjen ne glede na stikalo za vžig in ostane zaprt, medtem ko motor ne teče. Za diagnostiko je dovoljena zamuda dveh sekund.

18.6.1.3   Ne glede na določbe iz odstavka 18.6.1.2 lahko samodejni ventil med fazami samodejne ustavitve ostane odprt.

18.6.1.4   Če je samodejni ventil med fazami samodejne ustavitve zaprt, mora biti v skladu z odstavkom 2.2.4 Priloge 4A.

18.6.2   Prelivni ventil

Prelivni ventil je lahko pritrjen v rezervoarju za UZP ali neposredno nanj (v zaščitenem položaju).

18.6.3   Tlačni varnostni ventil (primarni)

Izhod primarnega tlačnega varnostnega ventila je povezan z odprtim cevnim sistemom za odvajanje odzračenega plina na višjo raven. Posebno pozornost je treba nameniti preprečevanju zastajanja ali zamrzovanja v odvodni cevi. Primarni tlačni varnostni ventil za UZP se ne sme zračiti v ohišje, neprepustno za plin (če je nameščeno).

18.6.4   Tlačni varnostni ventil (sekundarni)

V sekundarnem tlačnem varnostnem ventilu se lahko plin odvaja neposredno iz njegovega izhoda. Upoštevati je treba zaščito pred vdorom vode in poškodbami. Izhod sekundarnega tlačnega varnostnega ventila ne sme biti povezan z isto odvodno cevjo kot primarni tlačni varnostni ventil. Sekundarni tlačni varnostni ventil za UZP se ne sme zračiti v ohišje, neprepustno za plin (če je nameščeno).

18.6.5   Ročni zaporni ventil za gorivo

Ročni zaporni ventil za gorivo je nameščen neposredno na rezervoarju za UZP (v zaščitenem položaju). Nameščen mora biti na zlahka dostopnem mestu. Ročni zaporni ventil za gorivo je lahko vključen v samodejni ventil.

18.6.6   Ročni zaporni ventil za paro

Ročni zaporni ventil za paro je nameščen neposredno na rezervoarju za UZP (v zaščitenem položaju). Nameščen mora biti na zlahka dostopnem mestu.

18.6.7   Cev za odzračevanje ali priključek

Cev za odzračevanje ali priključek je lahko nameščena v rezervoarju za UZP ali na njem (v zaščitenem položaju). Nameščena mora biti na zlahka dostopnem mestu. Priključek za odzračevanje je primeren za namene pri temperaturah, navedenih v Prilogi 5O za delovni tlak rezervoarja za UZP.

18.6.8   Sistem za upravljanje odzračevanja

Primarni tlačni varnostni ventil je speljan po cevi v odzračevalni jašek, ki odvaja v ozračje. Odprtine primarnega in sekundarnega tlačnega varnostnega ventila morajo biti zaščitene pred nabiranjem umazanije, naplavin, snega, ledu in/ali vode. Odzračevalni jašek mora biti dovolj velik, da pretok ni omejen zaradi padca tlaka. Plin, ki izhaja iz odzračevalnega jaška ali sekundarnega tlačnega varnostnega ventila, se ne sme odvajati v zaprte prostore, druga vozila, zunaj nameščene sisteme z dovajanjem zraka (npr. sisteme za klimatizacijo), sisteme za dovajanje zraka v motor ali izpušne sisteme motorja. Pri kombiniranih rezervoarjih se lahko cevi izhodov primarnega tlačnega varnostnega ventila posameznega rezervoarja zbirajo v skupnem jašku.

18.7   Toge in gibljive cevi za gorivo

18.7.1   Toge cevi za SZP so narejene iz celega materiala: lahko je nerjavno jeklo ali jeklo s plaščem, odpornim proti koroziji.

18.7.1.1   Toge cevi za UZP so narejene iz brezšivnega ali varjenega avstenitnega nerjavnega jekla ali bakra.

18.7.2   Toga cev za SZP se lahko nadomesti z gibljivo cevjo za gorivo, če se uporablja v razredih 0, 1 ali 2.

18.7.2.1   Toga cev za UZP se lahko nadomesti z gibljivo cevjo za gorivo, če se uporablja v razredu 5.

18.7.3   Gibljiva cev za SZP in UZP izpolnjuje ustrezne zahteve iz Priloge 4B k temu pravilniku.

18.7.4   Toge cevi za gorivo so zaščitene tako, da niso izpostavljene tresljajem ali napetosti.

18.7.5   Gibljive cevi za SZP in/ali UZP so zaščitene tako, da niso izpostavljene tresljajem ali napetosti.

18.7.6   Na pritrdilnih mestih je gibljiva ali toga cev za gorivo pritrjena tako, da ni stika kovine s kovino.

18.7.7   Toga ali gibljiva cev za plinsko gorivo ne sme biti nameščena na točkah za dvigalko.

18.7.8   Na prehodih imajo cevi za gorivo nameščen zaščitni material.

18.7.9   Cev za gorivo za UZP je izolirana ali zaščitena na tistih mestih, kjer lahko nizka temperatura poškoduje druge sestavne dele in/ali ljudi.

18.8   Vezni kosi ali plinske povezave sestavnih delov

18.8.1   Spajkani spoji in krčni nasedi ozobljenega tipa niso dovoljeni za SZP. Krčni nasedi ozobljenega tipa niso dovoljeni za UZP.

18.8.2   Cevi iz nerjavnega jekla se povežejo le z veznimi kosi iz nerjavnega jekla.

18.8.3   Razdelilni bloki za SZP so iz materiala, ki je odporen proti koroziji.

18.8.4   Toge cevi za gorivo so povezane z ustreznimi spoji, na primer z dvodelnimi krčnimi nasedi v jeklenih ceveh in spoji z navojnimi obroči na obeh straneh.

18.8.5   Število spojev se omeji na najmanjše število.

18.8.6   Spoji so tam, kjer jih je mogoče pregledati.

18.8.7   V prostoru za potnike ali zaprtem prtljažniku cevi za gorivo niso daljše od upravičenih zahtev in so zaščitene z ohišjem, neprepustnim za plin.

18.8.7.1   Predpisi iz odstavka 18.8.7 ne veljajo za vozila kategorij M2 ali M3, na katerih so cevi za gorivo in povezave vgrajene z oblogo, ki je odporna proti SZP in ki nima neposrednega stika z ozračjem.

18.9   Samodejni ventil

18.9.1   Dodatni samodejni ventil za sisteme SZP se lahko namesti v cev za gorivo čim bližje regulatorju tlaka.

18.9.2   Samodejni ventil se namesti čim bližje, kot je to izvedljivo, za uparjalnikom v sistemu UZP.

18.10   Polnilna enota ali posoda

18.10.1   Polnilna enota je zaščitena pred vrtenjem, umazanijo in vodo.

18.10.2   Če je posoda ali rezervoar za SZP/UZP vgrajen v prostor za potnike ali zaprt prtljažnik, se polnilna enota vgradi v zunanji del vozila ali prostor za motor.

18.10.3   Pri vozilih kategorij M1 in N1 mora polnilna enota (posoda) za SZP izpolnjevati zahteve na risbi, prikazane na sliki 1 v Prilogi 4F.

18.10.4   Pri vozilih kategorij M2, M3, N2 in N3 mora polnilna enota (posoda) za SZP izpolnjevati zahteve na risbi, prikazane na sliki 1 ali 2 v Prilogi 4F, ali zahteve na risbi, prikazane na sliki 1 v Prilogi 4F samo za SZP.

18.11   Sistem za izbiro goriva in električna napeljava

18.11.1   Električni sestavni deli sistema za uporabo SZP/UZP so zaščiteni proti preobremenitvi.

18.11.2   Vozila z več kot enim sistemom za gorivo imajo sistem za izbiro goriva, ki preprečuje tako dovajanje plinastega goriva v rezervoar za bencin ali dizelsko gorivo kot dovajanja bencina ali dizelskega goriva v rezervoar za plinasto gorivo, in sicer tudi v primeru okvare sistema za izbiro goriva.

18.11.3   Ukrepi morajo biti dokazani med homologacijo.

18.11.4   Električne vezave in električni sestavni deli v ohišju, neprepustnem za plin, se izdelajo tako, da ne nastanejo iskre.

18.12   Sistem UZP je zasnovan, da prepreči ujetost UZP.

18.13   Sistem UZP pri kategoriji vozil M je opremljen z detektorjem zemeljskega plina in/ali ohišjem, neprepustnim za plin. Sistem UZP pri kategoriji vozil M je lahko opremljen z detektorjem zemeljskega plina, če sta rezervoar za gorivo in povezan cevovod nameščena na zunanji strani vozila in če ni možnosti, da bi se ujel plin (kot v odstavku 18.12). Če je rezervoar za gorivo nameščen na mestu za tovor pri kategoriji vozil N, sta obvezna detektor zemeljskega plina in/ali ohišje, neprepustno za plin.

19.   SKLADNOST PROIZVODNJE

19.1   Skladnost proizvodnih postopkov je v skladu s postopki iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2).

20.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

20.1   Homologacija, podeljena glede na tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 18.

20.2   Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2D k temu pravilniku.

21.   SPREMEMBA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE TIPA VOZILA

21.1   Vsaka sprememba vgradnje posebnih sestavnih delov za uporabo SZP in/ali UZP v pogonskem sistemu vozila se sporoči homologacijskemu organu, ki je homologiral tip vozila. Homologacijski organ lahko nato:

| 21.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- |

21.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 21.1.2 | od tehnične službe, odgovorne za opravljanje preskusov, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

21.1.2

od tehnične službe, odgovorne za opravljanje preskusov, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu.

21.2   Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki vključuje podatke o spremembah, se pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sporoči v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2D k temu pravilniku.

21.3   Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, tej razširitvi dodeli serijsko številko in o tem druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, obvesti s sporočilom, ki je skladno z vzorcem iz Priloge 2D k temu pravilniku.

22.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip vozila, ki je homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti homologacijski organ, ki je podelil homologacijo. Po prejemu ustreznega sporočila navedeni organ o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom, ki je skladno z vzorcem iz Priloge 2D tega pravilnika.

23.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, IN HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov pošljejo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo potrdila, izdana v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije.

24.   PREHODNE DOLOČBE

24.1   Od uradnega začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne podelitve ali sprejetja homologacije v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

24.2   Po 12 mesecih od datuma veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije samo, če je tip sestavnih delov, ki so v postopku homologacije, v skladu z zahtevami dela I tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01 k temu pravilniku.

24.3   Homologacije sestavnih delov razen voda za gorivo, kot so opredeljeni v odstavku 4.72, podeljene v skladu s prvotno različico tega pravilnika, ostanejo v veljavi in se sprejmejo za vgradnjo navedenih delov v vozila.

24.4   Po 18 mesecih od začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije samo, če je tip vozil, ki so v postopku homologacije, v skladu z zahtevami dela II tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01 k temu pravilniku.

24.5   Do 12 mesecev od začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej podeljujejo homologacije za tip sestavnih delov prvotne različice tega pravilnika, ne da bi upoštevale predpise sprememb 01 tega pravilnika.

24.6   Do 18 mesecev od začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej podeljujejo homologacije za tip vozila prvotne različice tega pravilnika, ne da bi upoštevale določbe sprememb 01 tega pravilnika.

24.7   Ne glede na določbe iz odstavkov 24.5 in 24.6 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne zavrnejo razširitev homologacij za obstoječe tipe sestavnega dela ali vozila, ki so bile izdane v skladu s tem pravilnikom, ne da bi upoštevale predpise sprememb 01 tega pravilnika.

---

(1)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(2)  Ameriško združenje za testiranje in materiale.

(3)  Britanski institut za standarde.

(4)  Evropska norma.

(5)  Mednarodna organizacija za standardizacijo.

(6)  Nacionalna zveza inženirjev za korozijo.

(7)  Gospodarska komisija Združenih narodov za Evropo.

(8)  Zvezni predpisi Združenih držav Amerike.

(9)  Združenje avtomobilskih inženirjev (Society of Automotive Engineers).

(10)  [n] pomeni velikost vzorca, ki jo določi homologacijski organ.

(11)  Razločevalne številke pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so prikazane v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o izdelavi vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/rev.3/Annex 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(12)  Razločevalne številke pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so prikazane v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o izdelavi vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/rev.3/Annex 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

---

PRILOGA 1A

BISTVENE LASTNOSTI SESTAVNIH DELOV ZA UPORABO SZP/UZP

1.   (Nedodeljeno)

1.2.4.5.1   Opis sistema:

1.2.4.5.2   Regulatorji tlaka SZP: da/ne (1)

1.2.4.5.2.1   Znamke: ...

1.2.4.5.2.2   Tipi: ...

1.2.4.5.2.5   Risbe: ...

1.2.4.5.2.6   Število glavnih nastavitvenih točk: ...

1.2.4.5.2.7   Opis načina nastavitve prek glavnih nastavitvenih točk: ...

1.2.4.5.2.8   Število nastavitvenih točk pri prostem teku: ...

1.2.4.5.2.9   Opis načinov nastavitve prek nastavitvenih točk pri prostem teku: ...

1.2.4.5.2.10   Druge možnosti nastavitve: če so in katere (opis in risbe):

1.2.4.5.2.11   Delovni tlaki (2): ... kPa

1.2.4.5.2.12   Material: ...

1.2.4.5.2.13   Obratovalne temperature (2): ... °C

1.2.4.5.3   Mešalnik plina in zraka za SZP: da/ne (1)

1.2.4.5.3.1   Številka: ...

1.2.4.5.3.2   Znamke: ...

1.2.4.5.3.3   Tipi: ...

1.2.4.5.3.4   Risbe: ...

1.2.4.5.3.5   Možnosti nastavitve: ...

1.2.4.5.3.6   Delovni tlaki (2): ... kPa

1.2.4.5.3.7   Material: ...

1.2.4.5.3.8   Obratovalne temperature (2): ... °C

1.2.4.5.4   Regulator pretoka plina za SZP: da/ne (1)

1.2.4.5.4.1   Številka: ...

1.2.4.5.4.2   Znamke: ...

1.2.4.5.4.3   Tipi: ...

1.2.4.5.4.4   Risbe: ...

1.2.4.5.4.5   Možnosti nastavitve (opis): ...

...

1.2.4.5.4.6   Delovni tlaki (2): ... kPa

1.2.4.5.4.7   Material: ...

1.2.4.5.4.8   Obratovalne temperature (2): ... °C

1.2.4.5.5   Vbrizgalne šobe za SZP: da/ne (1)

1.2.4.5.5.1   Znamke: ...

1.2.4.5.5.2   Tipi: ...

1.2.4.5.5.3   Identifikacija: ...

1.2.4.5.5.4   Delovni tlaki (2): ... kPa

1.2.4.5.5.5   Risbe vgradnje: ...

1.2.4.5.5.6   Material: ...

1.2.4.5.5.7   Obratovalne temperature (2): ... °C

1.2.4.5.6   Elektronska krmilna enota (SZP in/ali UZP): da/ne (1)

1.2.4.5.6.1   Znamke: ...

1.2.4.5.6.2   Tipi: ...

1.2.4.5.6.3   Možnosti nastavitve: ...

1.2.4.5.6.4   Osnovna načela programske opreme: ...

1.2.4.5.6.5   Obratovalne temperature (2): ... °C

1.2.4.5.7   Posode ali jeklenke za SZP: da/ne (1)

Rezervoarji ali posode za UZP: da/ne (1)

1.2.4.5.7.1   Znamke: ...

1.2.4.5.7.2   Tipi (vključno z risbami): ...

1.2.4.5.7.3   Prostornina: ... litrov

1.2.4.5.7.4   Risbe vgradnje posode/rezervoarja: ...

1.2.4.5.7.5   Mere: ...

1.2.4.5.7.6   Material: ...

1.2.4.5.8   Dodatne naprave na posodi za SZP/rezervoarju za UZP

1.2.4.5.8.1   Indikator tlaka: da/ne (1)

1.2.4.5.8.1.1   Znamke: ...

1.2.4.5.8.1.2   Tipi: ...

1.2.4.5.8.1.3   Način delovanja: plovec/drugo (1) (vključuje opis ali risbe)

1.2.4.5.8.1.4   Delovni tlaki (2): ... MPa

1.2.4.5.8.1.5   Material: ...

1.2.4.5.3.1.6   Obratovalne temperature (2): ... °C

1.2.4.5.8.2   Tlačni varnostni ventil (izpušni ventil): da/ne (1)

1.2.4.5.8.2.1   Znamke: ...

1.2.4.5.8.2.2   Tipi: ...

1.2.4.5.8.2.3   Delovni tlaki (2): ... MPa

1.2.4.5.8.2.4   Material: ...

1.2.4.5.8.2.5   Obratovalne temperature (2): ... °C

1.2.4.5.8.3   Samodejni ventil jeklenke

1.2.4.5.8.3.1   Znamke: ...

1.2.4.5.8.3.2   Tipi: ...

1.2.4.5.8.3.3   Delovni tlaki (2): ... MPa

1.2.4.5.8.3.4   Material: ...

1.2.4.5.8.3.5   Obratovalne temperature (2): ... °C

1.2.4.5.8.4   Prelivni ventil: da/ne (1)

1.2.4.5.8.4.1   Znamke: ...

1.2.4.5.8.4.2   Tipi: ...

1.2.4.5.8.4.3   Delovni tlaki (2): ... MPa

1.2.4.5.8.4.4   Material: ...

1.2.4.5.8.4.5   Obratovalne temperature (2): ... °C

1.2.4.5.8.5   Ohišje, neprepustno za plin: da/ne (1)

1.2.4.5.8.5.1   Znamke: ...

1.2.4.5.8.5.2   Tipi: ...

1.2.4.5.8.5.3   Delovni tlaki (2): ... MPa

1.2.4.5.8.5.4   Material: ...

1.2.4.5.8.5.5   Obratovalne temperature (2): ... °C

1.2.4.5.8.6   Ročni ventil: da/ne (1)

1.2.4.5.8.6.1   Znamke: ...

1.2.4.5.8.6.2   Tipi: ...

1.2.4.5.8.6.3   Risbe: ...

1.2.4.5.8.6.4   Delovni tlaki (2): ... MPa

1.2.4.5.8.6.5   Material: ...

1.2.4.5.8.6.6   Obratovalne temperature (2): ... °C

1.2.4.5.9   Tlačna varnostna naprava (s sproženjem, odvisnim od temperature): da/ne (1)

1.2.4.5.9.1   Znamke: ...

1.2.4.5.9.2   Tipi: ...

1.2.4.5.9.3   Opis in risbe: ...

1.2.4.5.9.4   Temperatura aktivacije (2): ... °C

1.2.4.5.9.5   Material: ...

1.2.4.5.9.6   Obratovalne temperature (2): ... °C

1.2.4.5.10   Polnilna enota ali posoda: da/ne (1)

1.2.4.5.10.1   Znamke: ...

1.2.4.5.10.2   Tipi: ...

1.2.4.5.10.3   Delovni tlaki (2): ... MPa

1.2.4.5.10.4   Opis in risbe: ...

1.2.4.5.10.5   Material: ...

1.2.4.5.10.6   Obratovalne temperature (2): ... °C

1.2.4.5.11   Gibljiva cev za gorivo: da/ne (1)

1.2.4.5.11.1   Znamke: ...

1.2.4.5.11.2   Tipi: ...

1.2.4.5.11.3   Opis: ...

1.2.4.5.11.4   Delovni tlaki (2): ... kPa

1.2.4.5.11.5   Material: ...

1.2.4.5.11.6   Obratovalne temperature (2): ... °C

1.2.4.5.12   Tlačna in temperaturna tipala:da/ne (1)

1.2.4.5.12.1   Znamke: ...

1.2.4.5.12.2   Tipi: ...

1.2.4.5.12.3   Opis: ...

1.2.4.5.12.4   Delovni tlaki (2): ... kPa

1.2.4.5.12.5   Material: ...

1.2.4.5.12.6   Obratovalne temperature (2): ... °C

1.2.4.5.13   Filtri za SZP: da/ne (1)

1.2.4.5.13.1   Znamke: ...

1.2.4.5.13.2   Tipi: ...

1.2.4.5.13.3   Opis: ...

1.2.4.5.13.4   Delovni tlaki (2): ... kPa

1.2.4.5.13.5   Material: ...

1.2.4.5.13.6   Obratovalne temperature (2): ... °C

1.2.4.5.14   Protipovratni ali kontrolni ventili: da/ne (1)

1.2.4.5.14.1   Znamke: ...

1.2.4.5.14.2   Tipi: ...

1.2.4.5.14.3   Opis: ...

1.2.4.5.14.4   Delovni tlaki (2): ... kPa

1.2.4.5.14.5   Material: ...

1.2.4.5.14.6   Obratovalne temperature (2): ... °C

1.2.4.5.15   Povezava sistema za uporabo SZP/UZP z ogrevalnim sistemom: da/ne (1)

1.2.4.5.15.1   Znamke: ...

1.2.4.5.15.2   Tipi: ...

1.2.4.5.15.3   Opis in risbe vgradnje: ...

1.2.4.5.16   Tlačna varnostna naprava (s sproženjem, odvisnim od tlaka): da/ne (1)

1.2.4.5.16.1   Znamke: ...

1.2.4.5.16.2   Tipi: ...

1.2.4.5.16.3   Opis in risbe: ...

1.2.4.5.16.4   Tlak aktivacije (2): ... MPa

1.2.4.5.16.5   Material: ...

1.2.4.5.16.6   Obratovalne temperature (2): ... °C

1.2.4.5.17   Vod za gorivo: da/ne (1)

1.2.4.5.17.1   Znamke: ...

1.2.4.5.17.2   Tipi: ...

1.2.4.5.17.3   Opis: ...

1.2.4.5.17.4   Delovni tlak (2): ... kPa

1.2.4.5.17.5   Material: ...

1.2.4.5.17.6   Obratovalne temperature (2): ... °C

1.2.4.5.18   Toplotni izmenjevalnik/uparjalnik: da/ne (1) ...

1.2.4.5.18.1   Znamke: ...

1.2.4.5.18.2   Risbe: ...

1.2.4.5.18.3   Delovni tlaki (2): ... MPa

1.2.4.5.18.4   Material: ...

1.2.4.5.18.5   Delovne temperature (2): ... °C

1.2.4.5.19   Detektor zemeljskega plina: da/ne (1)

1.2.4.5.19.1   Znamke: ...

1.2.4.5.19.2   Tipi: ...

1.2.4.5.19.3   Risbe: ...

1.2.4.5.19.4   Delovni tlaki (2): ... MPa

1.2.4.5.19.5   Material: ...

1.2.4.5.19.6   Delovne temperature (2): ... °C

1.2.4.5.19.7   Nastavljene vrednosti ...

1.2.4.5.20   Polnilne posode za UZP: da/ne (1)

1.2.4.5.20.1   Znamke: ...

1.2.4.5.20.2   Tipi: ...

1.2.4.5.20.3   Opis: ...

1.2.4.5.20.4   Delovni tlaki (2): ... kPa

1.2.4.5.20.5   Material: ...

1.2.4.5.21   Regulatorji za krmiljenje tlaka za UZP: da/ne (1)

1.2.4.5.21.1   Znamke: ...

1.2.4.5.21.2   Tipi: ...

1.2.4.5.21.3   Opis: ...

1.2.4.5.21.4   Delovni tlaki (2): ... kPa

1.2.4.5.21.5   Material: ...

1.2.4.5.22   Tlačna in/ali temperaturna tipala za UZP: da/ne (1)

1.2.4.5.22.1   Znamke: ...

1.2.4.5.22.2   Tipi: ...

1.2.4.5.22.3   Opis: ...

1.2.4.5.22.4   Delovni tlaki (2): ... kPa

1.2.4.5.22.5   Material: ...

1.2.4.5.23   Ročni ventili za UZP: da/ne (1)

1.2.4.5.23.1   Znamke: ...

1.2.4.5.23.2   Tipi: ...

1.2.4.5.23.3   Opis: ...

1.2.4.5.23.4   Delovni tlaki (2): ... kPa

1.2.4.5.23.5   Material: ...

1.2.4.5.24   Samodejni ventili za UZP: da/ne (1)

1.2.4.5.24.1   Znamke: ...

1.2.4.5.24.2   Tipi: ...

1.2.4.5.24.3   Opis: ...

1.2.4.5.24.4   Delovni tlaki (2): ... kPa

1.2.4.5.24.5   Material: ...

1.2.4.5.25   Protipovratni ventili za UZP: da/ne (1)

1.2.4.5.25.1   Znamke: ...

1.2.4.5.25.2   Tipi: ...

1.2.4.5.25.3   Opis: ...

1.2.4.5.25.4   Delovni tlaki (2): ... kPa

1.2.4.5.25.5   Material: ...

1.2.4.5.26   Tlačni varnostni ventili za UZP: da/ne (1)

1.2.4.5.26.1   Znamke: ...

1.2.4.5.26.2   Tipi: ...

1.2.4.5.26.3   Opis: ...

1.2.4.5.26.4   Delovni tlaki (2): ... kPa

1.2.4.5.26.5   Material: ...

1.2.4.5.27   Prelivni ventili za UZP: da/ne (1)

1.2.4.5.27.1   Znamke: ...

1.2.4.5.27.2   Tipi: ...

1.2.4.5.27.3   Opis: ...

1.2.4.5.27.4   Delovni tlaki (2): ... kPa

1.2.4.5.27.5   Material: ...

1.2.4.5.28   Črpalke za gorivo za UZP: da/ne (1)

1.2.4.5.28.1   Znamke: ...

1.2.4.5.28.2   Tipi: ...

1.2.4.5.28.3   Opis: ...

1.2.4.5.28.4   Delovni tlaki (2): ... kPa

1.2.4.5.28.5   Mesto znotraj/zunaj rezervoarja za UZP (1):

1.2.4.5.28.6   Delovne temperature (2): ... °C

1.2.5   Hladilni sistem: (tekočina/zrak) (1)

1.2.5.1   Opis sistema/risbe sistema za uporabo SZP/UZP: ...

---

(1)  Neustrezno prečrtajte.

(2)  Navedite odstopanje.

---

PRILOGA 1B

BISTVENE LASTNOSTI VOZILA, MOTORJA IN SISTEMA, POVEZANEGA S SZP/UZP

0.   Opis vozil

0.1   Znamka: ...

0.2   Tipi: ...

0.3   Ime in naslov proizvajalca: ...

0.4   Tipi motorja in številke homologacije: ...

1.   Opis motorjev

1.1   Proizvajalec: ...

1.1.1   Oznake motorja proizvajalca (kot so označene na motorju ali drugi načini identifikacije): ...

1.2   Motor z notranjim izgorevanjem

1.2.3   (Nedodeljeno)

1.2.4.5.1   (Nedodeljeno)

1.2.4.5.2   Regulatorji tlaka:

1.2.4.5.2.1   Znamke: ...

1.2.4.5.2.2   Tipi: ...

1.2.4.5.2.3   Delovni tlaki (1): ... kPa

1.2.4.5.2.4   Material: ...

1.2.4.5.2.5   Obratovalne temperature (1): ... °C

1.2.4.5.3   Mešalnik plina in zraka: da/ne (2)

1.2.4.5.3.1   Številka: ...

1.2.4.5.3.2   Znamke: ...

1.2.4.5.3.3   Tipi: ...

1.2.4.5.3.4   Delovni tlaki (1): ... kPa

1.2.4.5.3.5   Material: ...

1.2.4.5.3.6   Obratovalne temperature (1): ... °C

1.2.4.5.4   Regulator pretoka plina: da/ne (2)

1.2.4.5.4.1   Številka: ...

1.2.4.5.4.2   Znamke: ...

1.2.4.5.4.3   Tipi: ...

1.2.4.5.4.4   Delovni tlaki (1): ... kPa

1.2.4.5.4.5   Material: ...

1.2.4.5.4.6   Obratovalne temperature (1): ... °C

1.2.4.5.5   Vbrizgalne šobe: da/ne (2)

1.2.4.5.5.1   Znamke: ...

1.2.4.5.5.2   Tipi: ...

1.2.4.5.5.3   Delovni tlaki (1): ... kPa

1.2.4.5.5.4   Material: ...

1.2.4.5.5.5   Obratovalne temperature (1): ... °C

1.2.4.5.6   Elektronska krmilna enota: da/ne (2)

1.2.4.5.6.1   Znamke: ...

1.2.4.5.6.2   Tipi: ...

1.2.4.5.6.3   Osnovna načela programske opreme: ...

1.2.4.5.6.4   Obratovalne temperature (1): ... °C

1.2.4.5.7   Posode ali jeklenke za SZP: da/ne (2)

Rezervoarji ali posode za UZP: da/ne (2)

1.2.4.5.7.1   Znamke: ...

1.2.4.5.7.2   Tipi: ...

1.2.4.5.7.3   Prostornina: ... litrov

1.2.4.5.7.4   Homologacijska številka: ...

1.2.4.5.7.5   Mere: ...

1.2.4.5.7.6   Material: ...

1.2.4.5.8   Dodatne naprave na posodi za SZP/rezervoarju za UZP: ...

1.2.4.5.8.1   Indikator tlaka:

1.2.4.5.8.1.1   Znamke: ...

1.2.4.5.8.1.2   Tipi: ...

1.2.4.5.8.1.3   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.2.4.5.8.1.4   Material: ...

1.2.4.5.8.1.5   Obratovalne temperature (1): ... °C

1.2.4.5.8.2   Tlačni varnostni ventil (izpušni ventil): da/ne (2)

1.2.4.5.8.2.1   Znamke: ...

1.2.4.5.8.2.2   Tipi: ...

1.2.4.5.8.2.3   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.2.4.5.8.2.4   Material: ...

1.2.4.5.8.2.5   Obratovalne temperature (1): ... °C

1.2.4.5.8.3   Samodejni ventili

1.2.4.5.8.3.1   Znamke: ...

1.2.4.5.8.3.2   Tipi: ...

1.2.4.5.8.3.3   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.2.4.5.8.3.4   Material: ...

1.2.4.5.8.3.5   Obratovalne temperature (1): ... °C

1.2.4.5.8.4   Prelivni ventil: da/ne (2)

1.2.4.5.8.4.1   Znamke: ...

1.2.4.5.8.4.2   Tipi: ...

1.2.4.5.8.4.3   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.2.4.5.8.4.4   Material: ...

1.2.4.5.8.4.5   Obratovalne temperature (1): ... °C

1.2.4.5.8.5   Ohišje, neprepustno za plin: da/ne (2)

1.2.4.5.8.5.1   Znamke: ...

1.2.4.5.8.5.2   Tipi: ...

1.2.4.5.8.5.3   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.2.4.5.8.5.4   Material: ...

1.2.4.5.8.5.5   Obratovalne temperature (1): ... °C

1.2.4.5.8.6   Ročni ventil:

1.2.4.5.8.6.1   Znamke: ...

1.2.4.5.8.6.2   Tipi: ...

1.2.4.5.8.6.3   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.2.4.5.8.6.4   Material: ...

1.2.4.5.8.6.5   Obratovalne temperature (1): ... °C

1.2.4.5.9   Tlačna varnostna naprava (s sproženjem, odvisnim od temperature): da/ne (2)

1.2.4.5.9.1   Znamke: ...

1.2.4.5.9.2   Tipi: ...

1.2.4.5.9.3   Temperatura aktivacije (1): ... °C

1.2.4.5.9.4   Material: ...

1.2.4.5.9.5   Obratovalne temperature (1): ... °C

1.2.4.5.10   Polnilna enota ali posoda: da/ne (2)

1.2.4.5.10.1   Znamke: ...

1.2.4.5.10.2   Tipi: ...

1.2.4.5.10.3   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.2.4.5.10.4   Material: ...

1.2.4.5.10.5   Obratovalne temperature (1): ... °C

1.2.4.5.11   Gibljive cevi za gorivo: da/ne (2)

1.2.4.5.11.1   Znamke: ...

1.2.4.5.11.2   Tipi: ...

1.2.4.5.11.3   Delovni tlaki (1): ... kPa

1.2.4.5.11.4   Material: ...

1.2.4.5.11.5   Obratovalne temperature (1): ... °C

1.2.4.5.12   Tlačna in temperaturna tipala: da/ne (2)

1.2.4.5.12.1   Znamke: ...

1.2.4.5.12.2   Tipi: ...

1.2.4.5.12.3   Delovni tlaki (1): ... kPa

1.2.4.5.12.4   Material: ...

1.2.4.5.12.5   Obratovalne temperature (1): ... °C

1.2.4.5.13   Filtri za SZP: da/ne (2)

1.2.4.5.13.1   Znamke: ...

1.2.4.5.13.2   Tipi: ...

1.2.4.5.13.3   Delovni tlaki (1): ... kPa

1.2.4.5.13.4   Material: ...

1.2.4.5.13.5   Obratovalne temperature (1): ... °C

1.2.4.5.14   Protipovratni ali kontrolni ventili: da/ne (2)

1.2.4.5.14.1   Znamke: ...

1.2.4.5.14.2   Tipi: ...

1.2.4.5.14.3   Delovni tlaki (1): ... kPa

1.2.4.5.14.4   Material: ...

1.2.4.5.14.5   Obratovalne temperature (1): ... °C

1.2.4.5.15   Povezava sistema za uporabo SZP/UZP z ogrevalnim sistemom: da/ne (2)

1.2.4.5.15.1   Znamke: ...

1.2.4.5.15.2   Tipi: ...

1.2.4.5.15.3   Opis in risbe vgradnje: ...

1.2.4.5.16   Tlačna varnostna naprava (s sproženjem, odvisnim od tlaka): da/ne (2)

1.2.4.5.16.1   Znamke: ...

1.2.4.5.16.2   Tipi: ...

1.2.4.5.16.3   Temperatura aktivacije (1): ... MPa

1.2.4.5.16.4   Material: ...

1.2.4.5.16.5   Obratovalne temperature (1): ... °C

1.2.4.5.17   Vod za gorivo: da/ne (2)

1.2.4.5.17.1   Znamke: ...

1.2.4.5.17.2   Tipi: ...

1.2.4.5.17.3   Delovni tlak (1): ... kPa

1.2.4.5.17.4   Material: ...

1.2.4.5.17.5   Obratovalne temperature (1): ... °C

1.2.4.5.18   Toplotni izmenjevalnik/uparjalnik: da/ne (2) ...

1.2.4.5.18.1   Znamke: ...

1.2.4.5.18.2   Tipi: ...

1.2.4.5.18.3   Risbe: ...

1.2.4.5.18.4   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.2.4.5.18.5   Material: ...

1.2.4.5.18.6   Delovne temperature (1): ... °C

1.2.4.5.19   Detektor zemeljskega plina: da/ne (2)

1.2.4.5.19.1   Znamke: ...

1.2.4.5.19.2   Tipi: ...

1.2.4.5.19.3   Risbe: ...

1.2.4.5.19.4   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.2.4.5.19.5   Material: ...

1.2.4.5.19.6   Delovne temperature (1): ... °C

1.2.4.5.19.7   Nastavljene vrednosti ...

1.2.4.5.20   Polnilne posode za UZP: da/ne (2)

1.2.4.5.20.1   Znamke: ...

1.2.4.5.20.2   Tipi: ...

1.2.4.5.20.3   Opis: ...

1.2.4.5.20.4   Delovni tlaki (1): ... kPa

1.2.4.5.20.5   Material: ...

1.2.4.5.21   Regulatorji za krmiljenje tlaka za UZP: da/ne (2)

1.2.4.5.21.1   Znamke: ...

1.2.4.5.21.2   Tipi: ...

1.2.4.5.21.3   Opis: ...

1.2.4.5.21.4   Delovni tlaki (1): ... kPa

1.2.4.5.21.5   Material: ...

1.2.4.5.22   Tlačna in/ali temperaturna tipala za UZP: da/ne (2)

1.2.4.5.22.1   Znamke: ...

1.2.4.5.22.2   Tipi: ...

1.2.4.5.22.3   Opis: ...

1.2.4.5.22.4   Delovni tlaki (1): ... kPa

1.2.4.5.22.5   Material: ...

1.2.4.5.23   Ročni ventili za UZP: da/ne (2)

1.2.4.5.23.1   Znamke: ...

1.2.4.5.23.2   Tipi: ...

1.2.4.5.23.3   Opis: ...

1.2.4.5.23.4   Delovni tlaki (1): ... kPa

1.2.4.5.23.5   Material: ...

1.2.4.5.24   Samodejni ventili za UZP: da/ne (2)

1.2.4.5.24.1   Znamke: ...

1.2.4.5.24.2   Tipi: ...

1.2.4.5.24.3   Opis: ...

1.2.4.5.24.4   Delovni tlaki (1): ... kPa

1.2.4.5.24.5   Material: ...

1.2.4.5.25   Protipovratni ventili za UZP: da/ne (2)

1.2.4.5.25.1   Znamke: ...

1.2.4.5.25.2   Tipi: ...

1.2.4.5.25.3   Opis: ...

1.2.4.5.25.4   Delovni tlaki (1): ... kPa

1.2.4.5.25.5   Material: ...

1.2.4.5.26   Tlačni varnostni ventili za UZP: da/ne (2)

1.2.4.5.26.1   Znamke: ...

1.2.4.5.26.2   Tipi: ...

1.2.4.5.26.3   Opis: ...

1.2.4.5.26.4   Delovni tlaki (1): ... kPa

1.2.4.5.26.5   Material: ...

1.2.4.5.27   Prelivni ventili za UZP: da/ne (2)

1.2.4.5.27.1   Znamke: ...

1.2.4.5.27.2   Tipi: ...

1.2.4.5.27.3   Opis: ...

1.2.4.5.27.4   Delovni tlaki (1): ... kPa

1.2.4.5.27.5   Material: ...

1.2.4.5.28   Črpalke za gorivo za UZP: da/ne (2)

1.2.4.5.28.1   Znamke: ...

1.2.4.5.28.2   Tipi: ...

1.2.4.5.28.3   Opis: ...

1.2.4.5.28.4   Delovni tlaki (1): ... kPa

1.2.4.5.28.5   Mesto znotraj/zunaj rezervoarja za UZP (2)

1.2.4.5.28.6   Delovne temperature (1): ...

1.2.4.5.29   Dodatna dokumentacija: ...

1.2.4.5.29.1   Opis sistema za uporabo SZP/UZP (2)

1.2.4.5.29.2   Načrt sistema (električne povezave, vakuumske povezave, kompenzacijske cevi itd.): ...

1.2.4.5.29.3   Risba simbola: ...

1.2.4.5.29.4   Podatki o nastavitvi: ...

1.2.4.5.29.5   Potrdilo vozila na bencin, če je že izdano: ...

1.2.5   Hladilni sistem: (tekočina/zrak) (2)

---

(1)  Navedite odstopanje.

(2)  Neustrezno prečrtajte.

---

PRILOGA 2A

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKE OZNAKE SESTAVNEGA DELA ZA UPORABO SZP/UZP

(glej odstavek 7.2 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na sestavni del za uporabo SZP/UZP kaže, da je bil ta sestavni del homologiran v Italiji (E3) v skladu s Pravilnikom št. 110 pod homologacijsko številko 012439. Prvi dve števki homologacijske številke pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 110, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

Črka „L“ označuje, da je izdelek primeren za uporabo z UZP.

Črka „M“ označuje, da je izdelek primeren za uporabo pri zmernih temperaturah.

Črka „C“ označuje, da je izdelek primeren za uporabo pri nizkih temperaturah.

---

PRILOGA 2B

Image

Image

Dodatek

1.   Dodatni podatki o homologaciji tipa sestavnega dela za uporabo SZP/UZP v skladu s Pravilnikom št. 110

1.1   Sistem za shranjevanje zemeljskega plina

1.1.1   Posode ali jeklenke (sistema za uporabo SZP)

1.1.1.1   Mere: ...

1.1.1.2   Material: ...

1.1.2   Rezervoarji ali posode (sistema za uporabo UZP)

1.1.2.1   Prostornina: ...

1.1.2.2   Material: ...

1.2   Indikator tlaka

1.2.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.2.2   Material: ...

1.3   Tlačni varnostni ventil (izpušni ventil)

1.3.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.3.2   Material: ...

1.4   Samodejni ventili

1.4.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.4.2   Material: ...

1.5   Prelivni ventil

1.5.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.5.2   Material: ...

1.6   Ohišje, neprepustno za plin

1.6.1   Delovni tlaki: ... MPa

1.6.2   Material: ...

1.7   Regulatorji tlaka

1.7.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.7.2   Material: ...

1.8   Protipovratni ali kontrolni ventili

1.8.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.8.2   Material: ...

1.9   Tlačna varnostna naprava (s sproženjem, odvisnim od temperature)

1.9.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.9.2   Material: ...

1.10   Ročni ventil

1.10.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.10.2   Material: ...

1.11   Gibljive cevi za gorivo

1.11.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.11.2   Material: ...

1.12   Polnilna enota ali posoda

1.12.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.12.2   Material: ...

1.13   Vbrizgalne šobe

1.13.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.13.2   Material: ...

1.14   Regulator pretoka plina

1.14.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.14.2   Material: ...

1.15   Mešalnik plina in zraka

1.15.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.15.2   Material: ...

1.16   Elektronska krmilna enota

1.16.1   Osnovna načela programske opreme: ...

1.17   Tlačna in temperaturna tipala

1.17.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.17.2   Material: ...

1.18   Filtri za SZP

1.18.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.18.2   Material: ...

1.19   Tlačna varnostna naprava (s sproženjem, odvisnim od tlaka):

1.19.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.19.2   Material: ...

1.20   Vodi za gorivo

1.20.1   Delovni tlaki: (1) ... MPa

1.20.2   Material: ...

1.21   Toplotni izmenjevalniki/uparjalniki

1.21.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.21.2   Material: ...

1.22   Detektorji zemeljskega plina:

1.22.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.22.2   Material: ... MPa

1.23   Polnilne posode za UZP

1.23.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.23.2   Material: ... MPa

1.24   Regulatorji za krmiljenje tlaka za UZP

1.24.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.24.2   Material: ... MPa

1.25   Tlačna in/ali temperaturna tipala za UZP

1.25.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.25.2   Material: ... MPa

1.26   Ročni ventili za UZP

1.26.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.26.2   Material: ... MPa

1.27   Samodejni ventili za UZP

1.27.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.27.2   Material: ... MPa

1.28   Protipovratni ventili za UZP

1.28.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.28.2   Material: ... MPa

1.29   Tlačni varnostni ventili za UZP

1.29.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.29.2   Material: ... MPa

1.30   Prelivni ventili za UZP

1.30.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.30.2   Material: ... MPa

1.31   Črpalke za gorivo za UZP

1.31.1   Delovni tlaki (1): ... MPa

1.31.2   Material: ... MPa

---

(1)  Navedite odstopanje.

---

PRILOGA 2C

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

VZOREC A

(Glej odstavek 17.2 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, kaže, da je bilo vozilo v zvezi z vgradnjo sistema za SZP/UZP za uporabo zemeljskega plina za pogon homologirano v Italiji (E 3) v skladu s Pravilnikom št. 110 pod homologacijsko številko 012439. Prvi dve števki homologacijske številke pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 110, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

Črka „L“ označuje, da je izdelek primeren za uporabo z UZP.

Črka „M“ označuje, da je izdelek primeren za uporabo pri zmernih temperaturah.

Črka „C“ označuje, da je izdelek primeren za uporabo pri nizkih temperaturah.

VZOREC B

(Glej odstavek 17.2 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, kaže, da je bilo vozilo v zvezi z vgradnjo sistema za SZP/UZP za uporabo zemeljskega plina za pogon homologirano v Italiji (E 3) v skladu s Pravilnikom št. 110 pod homologacijsko številko 012439. Prvi dve števki homologacijske številke pomenita, da je bila homologacija na zadevni datum podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 110, kot je bil spremenjen s spremembami 01, in da je Pravilnik št. 83 vključeval spremembe 05.

Črka „L“ označuje, da je izdelek primeren za uporabo z UZP.

Črka „M“ označuje, da je izdelek primeren za uporabo pri zmernih temperaturah.

Črka „C“ označuje, da je izdelek primeren za uporabo pri nizkih temperaturah.

---

PRILOGA 2D

Image

---

PRILOGA 3

SHRANJEVANJE ZEMELJSKEGA PLINA KOT GORIVA ZA MOTORNA VOZILA

1.   PODROČJE UPORABE

1.1   V Prilogi 3A so določene minimalne zahteve za plinske jeklenke majhne teže, ki se lahko ponovno napolnijo. Jeklenke so namenjene le za shranjevanje visokotlačnega stisnjenega zemeljskega plina kot goriva za motorna vozila, na katera se namestijo jeklenke. Jeklenke so lahko iz kakršnega koli jeklenega, aluminijevega ali nekovinskega materiala, oblike ali načina izdelave, ki ustreza določenim pogojem uporabe. Ta priloga zajema tudi brezšivne ali varjene kovinske podlage iz nerjavnega jekla.

1.2   V Prilogi 3B so določene minimalne zahteve za rezervoarje za gorivo za utekočinjeni zemeljski plin (UZP), ki se lahko ponovno napolnijo ter uporabljajo za vozila in zahtevane preskusne metode.

PRILOGA 3A

PLINSKE JEKLENKE – VISOKOTLAČNA JEKLENKA ZA SHRANJEVANJE SZP KOT GORIVA ZA MOTORNA VOZILA

1.   PODROČJE UPORABE

Jeklenke, vključene v to prilogo, se uvrščajo v razred 0, kot je opisano v odstavku 3 tega pravilnika, in so:

| SZP-1 | iz kovine; |
| --- | --- |
| SZP-2 | iz kovinske podlage, utrjene z brezkončnimi filamenti, impregniranimi s smolo (oviti v obroče); |
| SZP-3 | iz kovinske podlage, utrjene z brezkončnimi filamenti, impregniranimi s smolo (povsem oviti); |
| SZP-4 | z nekovinsko podlago in brezkončnimi filamenti, impregniranimi s smolo (v celoti iz kompozitnih materialov). |

SZP-1

iz kovine;

SZP-2

iz kovinske podlage, utrjene z brezkončnimi filamenti, impregniranimi s smolo (oviti v obroče);

SZP-3

iz kovinske podlage, utrjene z brezkončnimi filamenti, impregniranimi s smolo (povsem oviti);

SZP-4

z nekovinsko podlago in brezkončnimi filamenti, impregniranimi s smolo (v celoti iz kompozitnih materialov).

Pogoji uporabe, ki veljajo za jeklenke, so podrobno opisani v odstavku 4 te priloge. Ta priloga temelji na delovnem tlaku za zemeljski plin kot gorivo z 20 MPa pri 15 °C z najvišjim polnilnim tlakom 26 MPa. Drugi delovni tlaki se lahko prilagodijo z naravnavanjem tlaka z ustreznim faktorjem (razmerje). Na primer, sistem delovnega tlaka s 25 MPa bo zahteval, da se tlaki pomnožijo z 1,25.

Življenjsko dobo jeklenke določi proizvajalec in se lahko razlikuje glede na uporabo. Opredelitev življenjske dobe temelji na polnjenju jeklenk tisočkrat na leto z vsaj 15 000 polnjenji. Najdaljša življenjska doba je 20 let.

Pri kovinskih in s kovino podloženih jeklenkah življenjska doba temelji na stopnji rasti razpok zaradi obremenitve. Ultrazvočni ali temu enakovreden pregled vsake jeklenke ali podlage mora zagotoviti, da ni pomanjkljivosti, ki presegajo največjo dovoljeno velikost. Ta pristop omogoča optimalno konstrukcijo in izdelavo lahkih jeklenk za zemeljski plin v vozilih.

Za jeklenke, ki so v celoti iz kompozitnih materialov z nekovinskimi nenosilnimi podlagami, je „varna življenjska doba“ prikazana z ustreznimi metodami konstrukcije, preskušanjem ustreznosti konstrukcije in nadzorom proizvodnje.

2.   SKLICI (GLEJ ODSTAVEK 2 TEGA PRAVILNIKA)

3.   OPREDELITVE POJMOV (GLEJ ODSTAVEK 4 TEGA PRAVILNIKA)

4.   POGOJI UPORABE

4.1   Splošno

4.1.1   Standardni pogoji uporabe

Standardni pogoji uporabe, določeni v tem oddelku, so podlaga za konstrukcijo, izdelavo, pregled, preskušanje in homologacijo jeklenk, ki bodo trajno vgrajene v vozila in se bodo uporabljale za skladiščenje zemeljskega plina pri temperaturi okolja za uporabo kot gorivo za vozila.

4.1.2   Uporaba jeklenk

Navedeni pogoji uporabe so namenjeni tudi za zagotovitev informacij o varni uporabi jeklenk iz tega pravilnika za:

| (a) | proizvajalce jeklenk; |
| --- | --- |

(a)

proizvajalce jeklenk;

| (b) | imetnike jeklenk; |
| --- | --- |

(b)

imetnike jeklenk;

| (c) | konstruktorje ali izvajalce, ki so odgovorni za vgradnjo jeklenk; |
| --- | --- |

(c)

konstruktorje ali izvajalce, ki so odgovorni za vgradnjo jeklenk;

| (d) | konstruktorje ali imetnike opreme, ki se uporablja za ponovno polnjenje jeklenk v vozilih; |
| --- | --- |

(d)

konstruktorje ali imetnike opreme, ki se uporablja za ponovno polnjenje jeklenk v vozilih;

| (e) | dobavitelje zemeljskega plina in |
| --- | --- |

(e)

dobavitelje zemeljskega plina in

| (f) | regulativne organe, ki so pristojni za uporabo jeklenk. |
| --- | --- |

(f)

regulativne organe, ki so pristojni za uporabo jeklenk.

4.1.3   Življenjska doba

Življenjsko dobo, v kateri so jeklenke varne, določi konstruktor jeklenk na podlagi uporabe v skladu s pogoji uporabe iz tega pravilnika. Najdaljša življenjska doba je 20 let.

4.1.4   Redno ponovno ugotavljanje ustreznosti

Priporočila za redno ponovno ugotavljanje ustreznosti z vizualnim pregledom ali preskušanjem med življenjsko dobo zagotovi proizvajalec jeklenk na podlagi uporabe v skladu s pogoji uporabe iz tega pravilnika. Vsaka jeklenka se vsaj vsakih 48 mesecev po prvi namestitvi na vozilo (registracija vozila) ter ob vsaki ponovni namestitvi vizualno pregleda, če ima zunanje poškodbe in obrabe, tudi pod podpornimi stremeni. Vizualni pregled opravi pristojna organizacija, ki jo odobri ali pooblasti regulativni organ v skladu s specifikacijami proizvajalca: Jeklenke brez nalepke z obveznimi informacijami ali z nalepkami z obveznimi informacijami, ki so kakor koli neberljive, se umaknejo iz uporabe. Če je mogoče jeklenko z gotovostjo identificirati glede na proizvajalca ali serijsko številko, se lahko nanjo pritrdi nadomestna nalepka, s katero lahko jeklenka ostane v uporabi.

4.1.4.1   Jeklenke, ki so bile v vozilu ob trčenju

Jeklenke, ki so bile v vozilu ob trčenju, ponovno pregleda organizacija, ki jo pooblasti proizvajalec, razen če da pristojni organ drugačna navodila. Jeklenke, ki se ob trčenju niso poškodovale, se lahko vrnejo v uporabo, v nasprotnem primeru pa se jeklenka vrne proizvajalcu, da jo oceni.

4.1.4.2   Jeklenke, ki so bile v ognju

Jeklenke, ki so bile v ognju, ponovno pregleda organizacija, ki jo pooblasti proizvajalec, ali pa se zavržejo in umaknejo iz uporabe.

4.2   Najvišji tlaki

Tlak v jeklenki je omejen z naslednjim:

| (a) | tlak, ki se ustali pri 20 MPa, pri ustaljeni temperaturi 15 °C; |
| --- | --- |

(a)

tlak, ki se ustali pri 20 MPa, pri ustaljeni temperaturi 15 °C;

| (b) | 26 MPa, takoj po polnjenju, ne glede na temperaturo. |
| --- | --- |

(b)

26 MPa, takoj po polnjenju, ne glede na temperaturo.

4.3   Največje število ciklov polnjenja

Jeklenke so izdelane za polnjenje do ustaljenega tlaka 20 MPa (200 barov) pri stalni temperaturi plina 15 °C do tisočkrat na leto uporabe.

4.4   Temperaturni razpon

4.4.1   Stalna temperatura plina

Stalna temperatura plina v jeklenkah je lahko od najmanj – 40 °C do največ 65 °C.

4.4.2   Temperatura jeklenke

Temperatura materialov jeklenke je lahko od najmanj – 40 °C do največ + 82 °C.

Temperature nad + 65 °C so lahko dovolj lokalne ali dovolj kratkotrajne, da temperatura plina v jeklenki ne preseže + 65 °C, razen pod pogoji iz odstavka 4.4.3.

4.4.3   Prehodne temperature

Temperature plina, ki nastanejo med polnjenjem in praznjenjem, lahko presežejo omejitve iz odstavka 4.4.1.

4.5   Sestava plina

Metanol in/ali glikol se zemeljskemu plinu ne doda namerno. Jeklenka mora biti izdelana tako, da se lahko napolni z zemeljskim plinom v skladu s katerim koli od treh naslednjih pogojev:

| (a) | SAE J1616; |
| --- | --- |

(a)

SAE J1616;

| (b) | suh plin.
  Vodna para je običajno omejena na manj kot 32 mg/m3 z rosiščem – 9 °C pri 20 MPa. Za suh plin ni nobenih omejitev, razen za: | Vodikov sulfid in druge topne sulfide: 23 mg/m3 |
| --- | --- | --- |

(b)

suh plin.

Vodna para je običajno omejena na manj kot 32 mg/m3 z rosiščem – 9 °C pri 20 MPa. Za suh plin ni nobenih omejitev, razen za:

Vodikov sulfid in druge topne sulfide: 23 mg/m3

| | Kisik: 1 % volumenskega deleža |
| --- | --- |

Kisik: 1 % volumenskega deleža

Vodik je omejen na 2 % volumenskega deleža, ko so jeklenke narejene iz jekla s skrajno natezno trdnostjo, ki presega 950 MPa;

| (c) | vlažen plin.
  Plin z vsebnostjo vode, večjo kot v točki (b), običajno izpolnjuje naslednje omejitve: | Vodikov sulfid in druge topne sulfide: 23 mg/m3 |
| --- | --- | --- |

(c)

vlažen plin.

Plin z vsebnostjo vode, večjo kot v točki (b), običajno izpolnjuje naslednje omejitve:

Vodikov sulfid in druge topne sulfide: 23 mg/m3

| | Kisik: 1 % volumenskega deleža |
| --- | --- |

Kisik: 1 % volumenskega deleža

| | Ogljikov dioksid: 4 % volumenskega deleža |
| --- | --- |

Ogljikov dioksid: 4 % volumenskega deleža

| | Vodik: 0,1 % volumenskega deleža |
| --- | --- |

Vodik: 0,1 % volumenskega deleža

V skladu s pogoji za vlažen plin je potreben najmanj 1 mg kompresorskega olja na kg plina za zaščito kovinskih jeklenk in podlag.

4.6   Zunanje površine

Jeklenke niso izdelane za stalno izpostavljenost mehanskim in kemičnim obremenitvam, npr. uhajanju iz tovora, ki ga prevaža vozilo, ali veliki obrabi zaradi cestnih razmer, in so usklajene s priznanimi standardi za vgradnjo. Kljub temu so lahko zunanje površine jeklenke nenamerno izpostavljene:

| (a) | vodi, s pretrgano potopitvijo ali s škropljenjem na cesti; |
| --- | --- |

(a)

vodi, s pretrgano potopitvijo ali s škropljenjem na cesti;

| (b) | soli, in sicer zaradi uporabe vozila blizu morja ali kjer se uporablja sol za taljenje ledu na cestišču; |
| --- | --- |

(b)

soli, in sicer zaradi uporabe vozila blizu morja ali kjer se uporablja sol za taljenje ledu na cestišču;

| (c) | ultravijoličnemu sevanju sonca; |
| --- | --- |

(c)

ultravijoličnemu sevanju sonca;

| (d) | vplivom gramoza; |
| --- | --- |

(d)

vplivom gramoza;

| (e) | topilom, kislinam in lužninam, gnojilom ter |
| --- | --- |

(e)

topilom, kislinam in lužninam, gnojilom ter

| (f) | avtomobilskim tekočinam, vključno z bencinom, hidravličnimi tekočinami, glikolom in oljem. |
| --- | --- |

(f)

avtomobilskim tekočinam, vključno z bencinom, hidravličnimi tekočinami, glikolom in oljem.

4.7   Pronicanje in uhajanje plina

Jeklenke so lahko v zaprtih prostorih dalj časa. Pronicanje plina skozi stene jeklenke ali uhajanje med končnimi priključki in podlago se upošteva pri konstrukciji.

5.   HOMOLOGACIJA KONSTRUKCIJE

5.1   Splošno

Konstruktor jeklenk homologacijskemu organu skupaj z zahtevo za homologacijo predloži:

| (a) | izjavo o uporabi (odstavek 5.2); |
| --- | --- |

(a)

izjavo o uporabi (odstavek 5.2);

| (b) | podatke o konstrukciji (odstavek 5.3); |
| --- | --- |

(b)

podatke o konstrukciji (odstavek 5.3);

| (c) | podatke o proizvodnji (odstavek 5.4); |
| --- | --- |

(c)

podatke o proizvodnji (odstavek 5.4);

| (d) | sistem kakovosti (odstavek 5.5); |
| --- | --- |

(d)

sistem kakovosti (odstavek 5.5);

| (e) | delovanje zloma in obseg napake pri NDE (pregled, ki ne povzroča poškodb) (odstavek 5.6); |
| --- | --- |

(e)

delovanje zloma in obseg napake pri NDE (pregled, ki ne povzroča poškodb) (odstavek 5.6);

| (f) | specifikacijski list (odstavek 5.7); |
| --- | --- |

(f)

specifikacijski list (odstavek 5.7);

| (g) | dodatne podporne podatke (odstavek 5.8). |
| --- | --- |

(g)

dodatne podporne podatke (odstavek 5.8).

Za jeklenke, oblikovane v skladu s standardom ISO 9809, ni treba predložiti poročila o analizi pritiska iz odstavka 5.3.2 ali informacij iz odstavka 5.6.

5.2   Izjava o uporabi

Namen te izjave o uporabi je usmerjati uporabnike in monterje jeklenk ter obvestiti homologacijski organ, ki je odobril jeklenko, ali imenovanega zastopnika. Izjava o uporabi vključuje:

| (a) | izjavo, da je konstrukcija jeklenke primerna za uporabo v skladu s pogoji za uporabo iz odstavka 4 za življenjsko dobo jeklenke; |
| --- | --- |

(a)

izjavo, da je konstrukcija jeklenke primerna za uporabo v skladu s pogoji za uporabo iz odstavka 4 za življenjsko dobo jeklenke;

| (b) | življenjsko dobo; |
| --- | --- |

(b)

življenjsko dobo;

| (c) | minimalne zahteve glede preskusov in/ali pregledov med uporabo; |
| --- | --- |

(c)

minimalne zahteve glede preskusov in/ali pregledov med uporabo;

| (d) | tlačne varnostne naprave in/ali zahtevano izolacijo; |
| --- | --- |

(d)

tlačne varnostne naprave in/ali zahtevano izolacijo;

| (e) | podporne metode, zaščitne premaze itd., zahtevane, vendar ne zagotovljene; |
| --- | --- |

(e)

podporne metode, zaščitne premaze itd., zahtevane, vendar ne zagotovljene;

| (f) | opis konstrukcije jeklenke; |
| --- | --- |

(f)

opis konstrukcije jeklenke;

| (g) | katere koli druge informacije, potrebne za zagotovitev varne uporabe in pregleda jeklenke. |
| --- | --- |

(g)

katere koli druge informacije, potrebne za zagotovitev varne uporabe in pregleda jeklenke.

5.3   Podatki o konstrukciji

5.3.1   Risbe

Risbe vključujejo vsaj:

| (a) | po potrebi naslov, referenčno številko, datum izdaje in po potrebi številke revizije z datumi izdaje; |
| --- | --- |

(a)

po potrebi naslov, referenčno številko, datum izdaje in po potrebi številke revizije z datumi izdaje;

| (b) | sklice na ta pravilnik in vrsto jeklenke; |
| --- | --- |

(b)

sklice na ta pravilnik in vrsto jeklenke;

| (c) | vse mere skupaj z dovoljenimi odstopanji, vključno s podrobnostmi o oblikah končnih zapiral z najmanjšimi debelinami ter o odprtinah; |
| --- | --- |

(c)

vse mere skupaj z dovoljenimi odstopanji, vključno s podrobnostmi o oblikah končnih zapiral z najmanjšimi debelinami ter o odprtinah;

| (d) | maso jeklenke, skupaj z dovoljenimi odstopanji; |
| --- | --- |

(d)

maso jeklenke, skupaj z dovoljenimi odstopanji;

| (e) | specifikacije materiala, skupaj z minimalnimi mehanskimi in kemijskimi lastnostmi ali razponi dovoljenega odstopanja ter za kovinske jeklenke ali kovinske podlage določen razpon trdote; |
| --- | --- |

(e)

specifikacije materiala, skupaj z minimalnimi mehanskimi in kemijskimi lastnostmi ali razponi dovoljenega odstopanja ter za kovinske jeklenke ali kovinske podlage določen razpon trdote;

| (f) | druge podatke, na primer razpon tlaka deformacijskega utrjevanja, najnižji preskusni tlak ter podrobnosti o protipožarnem sistemu in zunanjem zaščitnem premazu. |
| --- | --- |

(f)

druge podatke, na primer razpon tlaka deformacijskega utrjevanja, najnižji preskusni tlak ter podrobnosti o protipožarnem sistemu in zunanjem zaščitnem premazu.

5.3.2   Poročilo o analizi pritiska

Zagotovi se analiza pritiska končnega elementa ali druga analiza pritiska.

Zagotovi se preglednica, ki povzema pritiske, izračunane v poročilu.

5.3.3   Podatki o preskusu materiala

Zagotovi se podroben opis materialov in dovoljenih odstopanj lastnosti materialov, uporabljenih pri konstrukciji. Predložiti je treba tudi podatke o preskusu, ki opredeljujejo mehanske lastnosti in ustreznost materialov za uporabo v skladu s pogoji iz odstavka 4.

5.3.4   Podatki o preskusu ugotavljanja ustreznosti konstrukcije

Zagotovi se, da material, konstrukcija, izdelava in pregled jeklenke ustrezajo njeni predvideni uporabi, tako da so izpolnjene zahteve preskusov, zahtevanih za določeno konstrukcijo jeklenke, pri preskušanju v skladu z ustreznimi preskusnimi metodami, ki so podrobneje opisane v Dodatku A k tej prilogi.

Podatki o preskusu vključujejo tudi mere, debeline sten in teže vsake preskusne jeklenke.

5.3.5   Protipožarno varstvo

Navede se namestitev tlačnih varnostnih naprav, ki bodo jeklenko zaščitile pred nenadnim počenjem, ko pride v stik z ognjem, kot je določeno v odstavku A.15 Dodatka A k tej prilogi. Podatki o preskusu dokazujejo učinkovitost navedenega protipožarnega sistema.

5.3.6   Nosilci jeklenk

V skladu z odstavkom 6.11 te priloge se zagotovijo podrobnosti o nosilcih jeklenk ali zahtevah o nosilcih.

5.4   Podatki o proizvodnji

Zagotovijo se podrobnosti o vseh postopkih izdelave, pregledih, ki ne povzročajo poškodb, proizvodnih preskusih in preskusih serije; navedejo se dovoljena odstopanja za vse proizvodne postopke, kot so toplotna obdelava, končno oblikovanje, razmerje mešanice smole, napetost in hitrost navijanja filamenta, čas in temperature strjevanja ter postopki deformacijskega utrjevanja. Navedejo se tudi apretura površine, podrobnosti o navoju, merila sprejemljivosti za ultrazvočno skeniranje (ali temu enakovreden postopek) in največje velikosti serije za preskuse serije.

5.5   (Nedodeljeno)

5.6   Učinek počenja in obseg napake pri pregledu, ki ne povzroča poškodb (NDE)

5.6.1   Učinek počenja

Proizvajalec prikaže delovanje puščanja pred počenjem konstrukcije, kot je opisano v odstavku 6.7.

5.6.2   Obseg napake pri NDE

S pristopom iz odstavka 6.15.2 proizvajalec določi največji obseg napake za pregled, ki ne povzroča poškodb, ki bo preprečil okvaro jeklenke med njeno življenjsko dobo zaradi obremenitve ali počenja.

5.7   Specifikacijski list

Na specifikacijskem listu se za vsako konstrukcijo jeklenke navede povzetek dokumentov, ki vsebujejo informacije iz odstavka 5.1. Navedejo se naslov, referenčna številka, številke revizije ter datumi prve izdaje in poznejših izdaj vsakega dokumenta. Vse dokumente podpiše ali parafira izdajatelj. Specifikacijski list dobi številko in po potrebi številke revizije, s katerimi se lahko označi konstrukcija jeklenke, in vključuje podpis inženirja, ki je skonstruiral jeklenko. Na specifikacijskem listu se zagotovi prostor za žig z registracijo načrta.

5.8   Dodatni podporni podatki

Po potrebi se zagotovijo dodatni podatki v podporo uporabi, na primer zgodovina uporabe materiala, predlaganega za uporabo, ali uporaba določene konstrukcije jeklenke pod drugimi pogoji uporabe.

5.9   Homologacija in certifikacija

5.9.1   Pregledi in preskušanje

Oceno skladnosti je treba izvesti v skladu z določbami iz odstavka 9 tega pravilnika.

Za zagotovitev skladnosti jeklenk s tem mednarodnim pravilnikom so jeklenke pregledane v skladu z odstavkoma 6.13 in 6.14, pregled pa opravi homologacijski organ.

5.9.2   Potrdilo o preskusu

Če so rezultati preskusa prototipa v skladu z odstavkom 6.13 zadovoljivi, homologacijski organ izda potrdilo o preskusu. Primer potrdila o preskusu je v Dodatku D k tej prilogi.

5.9.3   Potrdilo o ustreznosti serije

Homologacijski organ pripravi potrdilo o ustreznosti, kot je predvideno v Dodatku D k tej prilogi.

6.   ZAHTEVE, KI VELJAJO ZA VSE VRSTE JEKLENK

6.1   Splošno

Naslednje zahteve so splošno veljavne za vrste jeklenk iz odstavkov 7 do 10 te priloge. Konstrukcija jeklenk vključuje vse ustrezne vidike, ki so nujni za zagotovitev, da je vsaka jeklenka, izdelana v skladu s konstrukcijo, primerna za uporabo za določeno življenjsko dobo; jeklene jeklenke tipa SZP-1, ki so izdelane v skladu s standardom ISO 9809 in izpolnjujejo vse zahteve tega standarda, morajo ustrezati le zahtevam iz odstavkov 6.3.2.4 in 6.9 do 6.13.

6.2   Konstrukcija

Ta pravilnik ne določa niti konstrukcije niti dovoljenih napetosti ali obremenitev, ampak zahteva, da se ustreznost konstrukcije vzpostavi z ustreznimi izračuni in prikaže na način, da lahko jeklenke dosledno opravijo preskuse materiala, ustreznosti konstrukcije, proizvodnje in serije, ki so določeni v tem pravilniku. Pri vseh konstrukcijah je zagotovljen način okvare „puščanje pred počenjem“ zaradi izvedljive razgradnje tlačnih delov med običajno uporabo. Če začnejo kovinske jeklenke ali kovinske podlage puščati, je to lahko le zaradi večanja razpok zaradi obremenitve.

6.3   Materiali

6.3.1   Uporabljeni materiali ustrezajo pogojem uporabe iz odstavka 4 te priloge. Konstrukcija ne predvideva stika nezdružljivih materialov. Preskusi ustreznosti konstrukcije glede materialov so povzeti v preglednici 6.1.

6.3.2   Jeklo

6.3.2.1   Sestava

Jeklo se deoksidira z aluminijem in/ali silicijem ter proizvede v pretežno drobna zrna. Kemijsko sestavo vseh vrst jekla označujejo in določajo vsaj:

| (a) | vsebnost ogljika, mangana, aluminija in silicija v vseh primerih; |
| --- | --- |

(a)

vsebnost ogljika, mangana, aluminija in silicija v vseh primerih;

| (b) | vsebnost niklja, kroma, molibdena, bora in vanadija ter katerih koli drugih namerno dodanih legirnih elementov. Naslednje mejne vrednosti v analizi litin ne smejo biti presežene:







  Natezna trdnost | < 950 MPa | ≥ 950 MPa |
| --- | --- | --- | --- |
| Žveplo | 0,020 % | 0,010 % |
| Fosfor | 0,020 % | 0,020 % |
| Žveplo in fosfor | 0,030 % | 0,025 % |

(b)

vsebnost niklja, kroma, molibdena, bora in vanadija ter katerih koli drugih namerno dodanih legirnih elementov. Naslednje mejne vrednosti v analizi litin ne smejo biti presežene:

Natezna trdnost

< 950 MPa

≥ 950 MPa

Žveplo

0,020 %

0,010 %

Fosfor

0,020 %

0,020 %

Žveplo in fosfor

0,030 %

0,025 %

Pri uporabi jekla z ogljikom in borom se preskus kaljivosti v skladu s standardom ISO 642 opravi na prvem in zadnjem ingotu ali brami vsake toplote jekla. Trdota, izmerjena na razdalji 7,9 mm od ohlajenega konca, mora biti v razponu 33-53 HRC ali 327-560 HV in jo potrdi proizvajalec materiala.

6.3.2.2   Natezne lastnosti

Mehanske lastnosti jekla v izdelani jeklenki ali podlagi se določijo v skladu z odstavkom A.1 (Dodatek A k tej prilogi). Raztezek jekla mora biti najmanj 14 %.

6.3.2.3   Udarne lastnosti

Udarne lastnosti jekla v izdelani jeklenki ali podlagi se določijo v skladu z odstavkom A.2 (Dodatek A k tej prilogi). Udarne vrednosti ne smejo biti manjše od tistih iz preglednice 6.2 v tej prilogi.

6.3.2.4   Lastnosti upogibanja

Lastnosti upogibanja varjenega nerjavnega jekla v dokončani podlagi se določijo v skladu z odstavkom A.3 (Dodatek A k tej prilogi).

6.3.2.5   Makroskopski pregled zvarov

Za vsak postopek varjenja se izvede makroskopski pregled zvarov. Pokazati mora popolno zlitje in ne sme pokazati napak pri montaži ali nesprejemljivih napak v skladu z ravnijo C iz standarda EN ISO 5817.

6.3.2.6   Odpornost proti napetostnim razpokam zaradi sulfida

Če zgornja mejna vrednost navedene natezne trdnosti jekla preseže 950 MPa, se za jeklo v izdelani jeklenki opravi preskus odpornosti proti napetostnim razpokam zaradi sulfida v skladu z odstavkom A.3 Dodatka A k tej prilogi, pri čemer mora izpolnjevati zahteve, ki so tam navedene.

6.3.3   Aluminij

6.3.3.1   Sestava

Aluminijeve zlitine so navedene v skladu s prakso združenja Aluminium Association za določen sistem zlitin. Mejne vrednosti primesi za svinec in bizmut v kateri koli aluminijevi zlitini ne smejo presegati 0,003 %.

6.3.3.2   Korozijski preskus

Aluminijeve zlitine so v skladu z zahtevami korozijskih preskusov, ki se izvedejo v skladu z odstavkom A.4 (Dodatek A k tej prilogi).

6.3.3.3   Razpoke zaradi stalne obremenitve

Aluminijeve zlitine so v skladu z zahtevami preskusov glede razpok zaradi stalne obremenitve, ki se izvedejo v skladu z odstavkom A.5 (Dodatek A k tej prilogi).

6.3.3.4   Natezne lastnosti

Mehanske lastnosti aluminijeve zlitine v izdelani jeklenki se določijo v skladu z odstavkom A.l (Dodatek A k tej prilogi). Raztezek aluminija mora biti najmanj 12 %.

6.3.4   Smole

6.3.4.1   Splošno

Materiali za impregnacijo so lahko duroplastične ali termoplastične smole. Primeri ustreznih matričnih materialov so epoksi smola, modificirana epoksi smola, poliestrska in vinilestrska duroplastična plastika ter polietilenski in poliamidni termoplastični materiali.

6.3.4.2   Strižna trdnost

Materiali iz smole se preskusijo v skladu z odstavkom A.26 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer morajo izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

6.3.4.3   Temperaturna točka posteklenitve

Temperaturna točka posteklenitve materiala iz smole se določi v skladu z ASTM D3418.

6.3.5   Vlakna

Vrste filamentnih materialov za strukturno ojačanje so steklena, aramidna ali ogljikova vlakna. Če se uporabi ojačitev iz ogljikovih vlaken, konstrukcija vključuje sredstva za preprečitev galvanske korozije kovinskih sestavnih delov jeklenke. Proizvajalec vodi evidenco objavljenih specifikacij za kompozitne materiale, priporočila proizvajalca materiala v zvezi s skladiščenjem, pogoji in rokom uporabnosti ter potrdilo proizvajalca materiala, da je vsaka pošiljka v skladu z navedenimi zahtevami glede specifikacij. Proizvajalec vlaken potrdi, da so lastnosti materiala iz vlaken v skladu s specifikacijami proizvajalca za izdelek.

6.3.6   Plastične podlage

Meja plastičnosti in največji raztezek se določita v skladu z odstavkom A.22 (Dodatek A k tej prilogi). Preskusi prikažejo raztezne lastnosti materiala plastične podlage pri temperaturah – 50 °C ali manj tako, da dosežejo vrednosti, ki jih je navedel proizvajalec; polimerni material je v skladu s pogoji uporabe iz odstavka 4 te priloge. V skladu z metodo, opisano v odstavku A.23 (Dodatek A k tej prilogi), mora biti temperatura mehčanja najmanj 90 °C, temperatura tališča pa najmanj 100 °C.

6.4   Preskusni tlak

Najnižji preskusni tlak, ki se uporablja v proizvodnji, je 30 MPa.

6.5   Razpočni tlaki in razmerja pritiska vlaken

Za vse vrste jeklenk najnižji dejanski razpočni tlak ne sme biti nižji od vrednosti iz preglednice 6.3 v tej prilogi. Pri vrstah konstrukcij tipa SZP-2, SZP-3 in SZP-4 je zunanji ovoj iz kompozitnih materialov oblikovan tako, da je zelo odporen proti stalni in ciklični obremenitvi. Ta odpornost se zagotovi z doseganjem ali preseganjem vrednosti razmerja napetosti kompozitnih materialov za strukturno ojačanje iz preglednice 6.3 v tej prilogi. Razmerje napetosti je opredeljeno kot napetost v vlaknih pri določenem najnižjem razpočnem tlaku, ki jo delimo z napetostjo v vlaknu pri delovnem tlaku. Razmerje razpočnega tlaka je opredeljeno kot dejanski razpočni tlak jeklenke, ki ga delimo z delovnim tlakom. Za konstrukcije tipa SZP-4 je razmerje pritiska enako razmerju razpočnega tlaka. Za konstrukcije tipa SZP-2 in SZP-3 (kovinska podlaga, zunanji ovoj iz kompozitnih materialov) morajo izračuni za razmerje napetosti vključevati:

| (a) | analitsko metodo, ki ustreza nelinearnim materialom (poseben računalniški program ali program za analizo končnega elementa); |
| --- | --- |

(a)

analitsko metodo, ki ustreza nelinearnim materialom (poseben računalniški program ali program za analizo končnega elementa);

| (b) | elastično-plastična krivulja napetosti in obremenitve materiala podlage mora biti znana in pravilno oblikovana; |
| --- | --- |

(b)

elastično-plastična krivulja napetosti in obremenitve materiala podlage mora biti znana in pravilno oblikovana;

| (c) | mehanske lastnosti kompozitnih materialov morajo biti pravilno oblikovane; |
| --- | --- |

(c)

mehanske lastnosti kompozitnih materialov morajo biti pravilno oblikovane;

| (d) | izračuni so nujni pri: deformacijskem utrjevanju, ničnemu tlaku po deformacijskemu utrjevanju, delovnem in najnižjem razpočnem tlaku; |
| --- | --- |

(d)

izračuni so nujni pri: deformacijskem utrjevanju, ničnemu tlaku po deformacijskemu utrjevanju, delovnem in najnižjem razpočnem tlaku;

| (e) | prednapetosti, ki so posledica napetosti zaradi navijanja, je treba upoštevati v analizi; |
| --- | --- |

(e)

prednapetosti, ki so posledica napetosti zaradi navijanja, je treba upoštevati v analizi;

| (f) | izbrati je treba takšen najnižji razpočni tlak, da je izračunana napetost pri najnižjem razpočnem tlaku, ki jo delimo z izračunano napetostjo pri delovnem tlaku, v skladu z zahtevami glede razmerja napetosti za uporabljena vlakna; |
| --- | --- |

(f)

izbrati je treba takšen najnižji razpočni tlak, da je izračunana napetost pri najnižjem razpočnem tlaku, ki jo delimo z izračunano napetostjo pri delovnem tlaku, v skladu z zahtevami glede razmerja napetosti za uporabljena vlakna;

| (g) | pri analizi jeklenk s hibridno ojačitvijo (dve ali več različnih vrst vlaken) je treba razdelitev bremena med različnimi vlakni upoštevati na podlagi različnih elastičnih modulov vlaken. Zahteve v zvezi z razmerjem napetosti za vsako posamezno vrsto vlaken morajo biti v skladu z vrednostmi iz preglednice 6.3 v tej prilogi. Preverjanje razmerij napetosti se lahko opravi tudi z uporabo merilnih lističev. Sprejemljiva metoda je opisana v informativnem Dodatku E k tej prilogi. |
| --- | --- |

(g)

pri analizi jeklenk s hibridno ojačitvijo (dve ali več različnih vrst vlaken) je treba razdelitev bremena med različnimi vlakni upoštevati na podlagi različnih elastičnih modulov vlaken. Zahteve v zvezi z razmerjem napetosti za vsako posamezno vrsto vlaken morajo biti v skladu z vrednostmi iz preglednice 6.3 v tej prilogi. Preverjanje razmerij napetosti se lahko opravi tudi z uporabo merilnih lističev. Sprejemljiva metoda je opisana v informativnem Dodatku E k tej prilogi.

6.6   Analiza pritiska

Analiza pritiska se opravi za utemeljitev najmanjših debelin sten konstrukcije. Vključuje določitev pritiskov v podlagah in vlaknih pri izdelavah iz kompozitnih materialov.

6.7   Ocena puščanja pred počenjem (PPP)

Jeklenke tipov SZP-1, SZP-2 in SZP-3 začnejo pred počenjem puščati. Preskus delovanja puščanja pred počenjem (PPP) se izvede v skladu z odstavkom A.6 (Dodatek A k tej prilogi). Prikaz delovanja PPP se ne zahteva pri konstrukcijah jeklenk, ki zagotavljajo odpornost več kot 45 000 tlačnih ciklov pri preskušanju v skladu z odstavkom A.13 (Dodatek A k tej prilogi). Informativno sta dve metodi ocene PPP vključeni v Dodatek F k tej prilogi.

6.8   Pregledi in preskušanje

Pregled proizvodnje opredeli programe in postopke za:

| (a) | merila za pregled, preskuse in sprejemljivost proizvodnje ter |
| --- | --- |

(a)

merila za pregled, preskuse in sprejemljivost proizvodnje ter

| (b) | redne preglede, preskuse in merila sprejemljivosti med delovanjem. Interval vizualnega ponovnega pregleda zunanje površine jeklenke je v skladu z odstavkom 4.1.4 te priloge, razen če homologacijski organ določi drugače. Proizvajalec določi merila za zavrnitev pri vizualnem ponovnem pregledu na podlagi preskusov z nihajočim tlakom, ki se izvedejo na jeklenkah s pomanjkljivostmi. Vodič za navodila proizvajalca v zvezi z ravnanjem, uporabo in pregledi je v Dodatku G k tej prilogi. |
| --- | --- |

(b)

redne preglede, preskuse in merila sprejemljivosti med delovanjem. Interval vizualnega ponovnega pregleda zunanje površine jeklenke je v skladu z odstavkom 4.1.4 te priloge, razen če homologacijski organ določi drugače. Proizvajalec določi merila za zavrnitev pri vizualnem ponovnem pregledu na podlagi preskusov z nihajočim tlakom, ki se izvedejo na jeklenkah s pomanjkljivostmi. Vodič za navodila proizvajalca v zvezi z ravnanjem, uporabo in pregledi je v Dodatku G k tej prilogi.

6.9   Protipožarno varstvo

Vse jeklenke so pred ognjem zaščitene s tlačnimi varnostnimi napravami. Jeklenka, materiali, tlačne varnostne naprave in kakršna koli dodana izolacija ali zaščitni material se načrtujejo skupno, da se zagotovi zadostna varnost med izpostavljenostjo ognju v preskusu iz odstavka A.15 (Dodatek A k tej prilogi).

Tlačne varnostne naprave se preskusijo v skladu z odstavkom A.24 (Dodatek A k tej prilogi).

6.10   Odprtine

6.10.1   Splošno

Odprtine so dovoljene le na glavi jeklenke. Srednjica odprtin sovpada z vzdolžno osjo jeklenke. Niti morajo biti gladko odrezane, ravne, brez površinskih prekinitev in izmerljive.

6.11   Nosilci jeklenk

Proizvajalec določi, kako so jeklenke pritrjene pri vgradnji v vozilo. Proizvajalec zagotovi tudi navodila za vgradnjo nosilcev, vključno z vpenjalno silo in navorom za zagotovitev zahtevane zadrževalne sile, vendar brez povzročitve nesprejemljive napetosti v jeklenki ali škode na površini jeklenke.

6.12   Zaščita zunanjosti jeklenke pred vplivi okolja

Zunanjost jeklenk ustreza zahtevam okoljskega preskusa iz odstavka A.14 (Dodatek A k tej prilogi). Zaščita zunanjosti se lahko zagotovi z enim od naslednjih ukrepov:

| (a) | apretura površine, ki zagotavlja zadostno zaščito (npr. kovina, razpršena na aluminij, anodna oksidacija površine); |
| --- | --- |

(a)

apretura površine, ki zagotavlja zadostno zaščito (npr. kovina, razpršena na aluminij, anodna oksidacija površine);

| (b) | uporaba ustreznih vlaknastih in matričnih materialov (npr. ogljikova vlakna v smoli) ali |
| --- | --- |

(b)

uporaba ustreznih vlaknastih in matričnih materialov (npr. ogljikova vlakna v smoli) ali

| (c) | zaščitni premaz (npr. organski premaz, barva), ki izpolnjuje zahteve iz odstavka A.9 (Dodatek A k tej prilogi). |
| --- | --- |

(c)

zaščitni premaz (npr. organski premaz, barva), ki izpolnjuje zahteve iz odstavka A.9 (Dodatek A k tej prilogi).

Kakršni koli premazi, naneseni na jeklenke, so takšni, da postopek nanašanja ne vpliva škodljivo na mehanske lastnosti jeklenke. Premaz je izdelan tako, da olajša poznejši pregled med uporabo, proizvajalec pa zagotovi navodila o ravnanju s premazi med takšnim pregledom, da se zagotovi nadaljnja celovitost jeklenke.

Proizvajalcem se svetuje, da je preskus okolju prijaznega delovanja, s katerim se oceni ustreznost sistemov premazov, zagotovljen v informativnem Dodatku H k tej prilogi.

6.13   Preskusi ugotavljanja ustreznosti konstrukcije

Za homologacijo vsakega tipa jeklenke je treba za material, konstrukcijo, izdelavo in pregled dokazati, da ustrezajo predvideni uporabi, saj izpolnjujejo ustrezne zahteve preskusov za ugotavljanje ustreznosti materialov, ki so povzeti v preglednici 6.1 v tej prilogi, in preskusov za ugotavljanje ustreznosti jeklenk, ki so povzeti v preglednici 6.4 v tej prilogi, z vsemi preskusi v skladu z ustreznimi preskusnimi metodami, kot je opisano v Dodatku A k tej prilogi. Izberejo se preskusne jeklenke ali podlage, pri preskusu pa je navzoč pristojni organ. Če se preskus izvede na več jeklenkah ali podlagah, kot se zahteva v tej prilogi, se vsi rezultati dokumentirajo.

6.14   Preskusi serije

Preskusi serije iz te priloge za vsak tip jeklenke se opravijo na jeklenkah ali podlagah iz vsake serije izdelanih jeklenk ali podlag. Uporabijo se lahko tudi toplotno obdelani vzorci, ki so reprezentativni za izdelane jeklenke ali podlage. Preskusi serije, ki se zahtevajo za vsak tip jeklenke, so določeni v preglednici 6.5 v tej prilogi.

6.15   Pregledi in preskusi proizvodnje

6.15.1   Splošno

Pregledi in preskusi proizvodnje se izvedejo na vseh jeklenkah, proizvedenih v seriji. Vsaka jeklenka se pregleda med izdelavo in po njej na naslednje načine:

| (a) | ultrazvočno skeniranje (ali dokazano enakovreden postopek) kovinskih jeklenk in podlag v skladu z BS 5045 dela 1 Priloge B, ali dokazana enakovredna metoda, za potrditev, da je največja obstoječa velikost napake manjša od velikosti, navedene pri konstrukciji; |
| --- | --- |

(a)

ultrazvočno skeniranje (ali dokazano enakovreden postopek) kovinskih jeklenk in podlag v skladu z BS 5045 dela 1 Priloge B, ali dokazana enakovredna metoda, za potrditev, da je največja obstoječa velikost napake manjša od velikosti, navedene pri konstrukciji;

| (b) | potrditev, da kritične mere in teža izdelane jeklenke, kakršne koli podlage in zunanjega ovoja ne presegajo dovoljenih odstopanj konstrukcije; |
| --- | --- |

(b)

potrditev, da kritične mere in teža izdelane jeklenke, kakršne koli podlage in zunanjega ovoja ne presegajo dovoljenih odstopanj konstrukcije;

| (c) | preverjanje skladnosti z navedeno apreturo površine, pri čemer se posebna pozornost nameni globoko vlečenim površinam ter pregibom ali gubam na vratu ali ramenu kovanih ali centrifugalno litih koncev ali odprtin; |
| --- | --- |

(c)

preverjanje skladnosti z navedeno apreturo površine, pri čemer se posebna pozornost nameni globoko vlečenim površinam ter pregibom ali gubam na vratu ali ramenu kovanih ali centrifugalno litih koncev ali odprtin;

| (d) | preverjanje oznak; |
| --- | --- |

(d)

preverjanje oznak;

| (e) | preskusi trdote v skladu z odstavkom A.8 (Dodatek A k tej prilogi) se izvedejo po končni toplotni obdelavi, tako določene vrednosti pa so v razponu, določenem za izdelavo; |
| --- | --- |

(e)

preskusi trdote v skladu z odstavkom A.8 (Dodatek A k tej prilogi) se izvedejo po končni toplotni obdelavi, tako določene vrednosti pa so v razponu, določenem za izdelavo;

| (f) | hidrostatični dokazni preskus v skladu z odstavkom A.11 (Dodatek A k tej prilogi). |
| --- | --- |

(f)

hidrostatični dokazni preskus v skladu z odstavkom A.11 (Dodatek A k tej prilogi).

Povzetek zahtev za pregled kritične proizvodnje, ki se opravi za vsako jeklenko, je določen v preglednici 6.6 v tej prilogi.

6.15.2   Največja velikost napake

Za konstrukcije tipa SZP-1, SZP-2 in SZP-3 se določi največja velikost napake kjer koli na kovinski jeklenki ali kovinski podlagi, ki se v določeni življenjski dobi ne poveča do kritične velikosti. Kritična velikost napake je opredeljena kot mejna napaka debeline stene (jeklenke ali podlage), ki bi omogočila uhajanje shranjenega plina, ne da bi jeklenka počila. Velikosti napak za merila glede zavrnitve pri ultrazvočnem skeniranju (ali temu enakovrednem postopku) so manjše od največjih dovoljenih velikosti napak. Za konstrukcije tipa SZP-2 in SZP-3 se predvideva, da se kompozit ne poškoduje zaradi kakršnih koli mehanizmov, odvisnih od časa; dovoljena velikost napake NDE se določi z ustrezno metodo. Dve takšni metodi sta opisani v informativnem Dodatku F k tej prilogi.

6.16   Neizpolnjevanje preskusnih zahtev

Če preskusne zahteve niso izpolnjene, se ponovno preskušanje ali ponovna toplotna obdelava in ponovno preskušanje izvede na naslednji način:

| (a) | če je dokazana napaka pri izvajanju preskusa ali merilna napaka, se opravi ponovni preskus. Če je rezultat tega preskusa zadovoljiv, se prvi preskus ne upošteva; |
| --- | --- |

(a)

če je dokazana napaka pri izvajanju preskusa ali merilna napaka, se opravi ponovni preskus. Če je rezultat tega preskusa zadovoljiv, se prvi preskus ne upošteva;

| (b) | če je bil preskus izveden zadovoljivo, se ugotovi vzrok napake preskusa. |
| --- | --- |

(b)

če je bil preskus izveden zadovoljivo, se ugotovi vzrok napake preskusa.

Če se zdi, da je napaka nastala zaradi toplotne obdelave, lahko proizvajalec jeklenke celotne serije ponovno toplotno obdela.

Če napaka ni nastala zaradi toplotne obdelave, se vse ugotovljene pomanjkljive jeklenke zavrnejo ali popravijo z odobreno metodo. Nezavrnjene jeklenke se štejejo za novo serijo.

V obeh primerih se nova serija ponovno preskusi. Vsi ustrezni preskusi prototipov ali preskusi serije, ki so potrebni za dokaz sprejemljivosti nove serije, se ponovno izvedejo. Tudi če so rezultati preskusov le deloma nezadovoljivi, se zavrnejo vse jeklenke serije.

6.17   Sprememba konstrukcije

Sprememba konstrukcije je vsaka sprememba pri izbiri strukturnih materialov ali sprememba mer, ki ni del običajnih dovoljenih proizvodnih odstopanj.

Pri manjših spremembah konstrukcije se lahko uporabi omejen program preskusov. Spremembe konstrukcije iz preglednice 6.7 zahtevajo preskušanje ustreznosti konstrukcije, kot je določeno v preglednici.

Preglednica 6.1

Preskus ugotavljanja ustreznosti materialov

| | Zadevni odstavek te priloge |
| --- | --- |
| | Jeklo | Aluminij | Smole | Vlakna | Plastične podlage |
| Natezne lastnosti | 6.3.2.2 | 6.3.3.4 | | 6.3.5 | 6.3.6 |
| Udarne lastnosti | 6.3.2.3 | | | | |
| Lastnosti upogibanja | 6.3.2.4 | | | | |
| Pregled zvarov | 6.3.2.5 | | | | |
| Odpornost proti napetostnim razpokam zaradi sulfida | 6.3.2.6 | | | | |
| Odpornost proti razpokam zaradi stalne obremenitve | | 6.3.3.3 | | | |
| Razpoke zaradi napetostne korozije | | 6.3.3.2 | | | |
| Strižna trdnost | | | 6.3.4.2 | | |
| Temperaturna točka posteklenitve | | | 6.3.4.3 | | |
| Temperatura mehčanja/tališča | | | | | 6.3.6 |
| Mehanika loma (1) | 6.7 | 6.7 | | | |

Zadevni odstavek te priloge

Jeklo

Aluminij

Smole

Vlakna

Plastične podlage

Natezne lastnosti

6.3.2.2

6.3.3.4

6.3.5

6.3.6

Udarne lastnosti

6.3.2.3

Lastnosti upogibanja

6.3.2.4

Pregled zvarov

6.3.2.5

Odpornost proti napetostnim razpokam zaradi sulfida

6.3.2.6

Odpornost proti razpokam zaradi stalne obremenitve

6.3.3.3

Razpoke zaradi napetostne korozije

6.3.3.2

Strižna trdnost

6.3.4.2

Temperaturna točka posteklenitve

6.3.4.3

Temperatura mehčanja/tališča

6.3.6

Mehanika loma (1)

6.7

6.7

Preglednica 6.2

Sprejemljive vrednosti udarnega preskusa

| Premer jeklenke D [mm] | > 140 | ≤ 140 |
| --- | --- | --- |
| Smer preskušanja | prečno | vzdolžno |
| Širina preskušanca [mm] | 3–5 | > 5–7,5 | > 7,5–10 | 3–5 |
| Preskusna temperatura [°C] | – 50 | – 50 |
| Udarna trdnost [J/cm2] | | | | |
| Srednja velikost treh vzorcev | 30 | 35 | 40 | 60 |
| Posamezen vzorec | 24 | 28 | 32 | 48 |

Premer jeklenke D [mm]

> 140

≤ 140

Smer preskušanja

prečno

vzdolžno

Širina preskušanca [mm]

3–5

> 5–7,5

> 7,5–10

3–5

Preskusna temperatura [°C]

– 50

– 50

Udarna trdnost [J/cm2]

Srednja velikost treh vzorcev

30

35

40

60

Posamezen vzorec

24

28

32

48

Preglednica 6.3

Najmanjše dejanske vrednosti porušitve in razmerja napetosti

| | SZP-1
  V celoti iz kovine | SZP-2
  Ovite v obroče | SZP-3
  Povsem ovite | SZP-4
  V celoti iz kompozitnih materialov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Razpočni tlak
  [MPa] | Razmerje napetosti
  [MPa] | Razpočni tlak
  [MPa] | Razmerje napetosti
  [MPa] | Razpočni tlak
  [MPa] | Razmerje napetosti
  [MPa] | Razpočni tlak
  [MPa] |
| V celoti iz kovine | 45 | | | | | | |
| Steklo | | 2,75 | 50 (1) | 3,65 | 70 (1) | 3,65 | 73 |
| Aramid | | 2,35 | 47 | 3,10 | 60 (1) | 3,1 | 62 |
| Ogljik | | 2,35 | 47 | 2,35 | 47 | 2,35 | 47 |
| Hibrid | | (2) | (2) | (2) |
| Opomba 1 – Najnižji dejanski razpočni tlak. Poleg tega morajo biti izračuni izvedeni v skladu z odstavkom 6.5 te priloge za potrditev, da so najmanjše zahteve glede razmerja napetosti prav tako izpolnjene.

  Opomba 2 – Razmerja napetosti in razpočni tlaki se izračunajo v skladu z odstavkom 6.5 te priloge. |

SZP-1

V celoti iz kovine

SZP-2

Ovite v obroče

SZP-3

Povsem ovite

SZP-4

V celoti iz kompozitnih materialov

Razpočni tlak

[MPa]

Razmerje napetosti

[MPa]

Razpočni tlak

[MPa]

Razmerje napetosti

[MPa]

Razpočni tlak

[MPa]

Razmerje napetosti

[MPa]

Razpočni tlak

[MPa]

V celoti iz kovine

45

Steklo

2,75

50 (1)

3,65

70 (1)

3,65

73

Aramid

2,35

47

3,10

60 (1)

3,1

62

Ogljik

2,35

47

2,35

47

2,35

47

Hibrid

(2)

(2)

(2)

Opomba 1 – Najnižji dejanski razpočni tlak. Poleg tega morajo biti izračuni izvedeni v skladu z odstavkom 6.5 te priloge za potrditev, da so najmanjše zahteve glede razmerja napetosti prav tako izpolnjene.

Opomba 2 – Razmerja napetosti in razpočni tlaki se izračunajo v skladu z odstavkom 6.5 te priloge.

Preglednica 6.4

Preskusi ugotavljanja ustreznosti konstrukcije jeklenke

| Referenčna številka preskusa in priloge | Tip jeklenke |
| --- | --- |
| SZP-1 | SZP-2 | SZP-3 | SZP-4 |
| A.12 | Porušitev |

Referenčna številka preskusa in priloge

Tip jeklenke

SZP-1

SZP-2

SZP-3

SZP-4

A.12

Porušitev

X *

X

X

X

| A.13 | Temperatura okolja/cikel |
| --- | --- |

A.13

Temperatura okolja/cikel

X *

X

X

X

| A.14 | Preskus v kislem okolju |
| --- | --- |

A.14

Preskus v kislem okolju

X

X

X

| A.15 | Vžig |
| --- | --- |

A.15

Vžig

X

X

X

| A.16 | Prediranje |
| --- | --- |

A.16

Prediranje

X

X

X

X

| A.17 | Dovoljeno odstopanje pomanjkljivosti |
| --- | --- |

A.17

Dovoljeno odstopanje pomanjkljivosti

X

X

X

X

| A.18 | Preskus lezenja pri visoki temperaturi |
| --- | --- |

A.18

Preskus lezenja pri visoki temperaturi

X

X

X

| A.19 | Počenje zaradi napetosti |
| --- | --- |

A.19

Počenje zaradi napetosti

X

X

X

| A.20 | Preskus padca |
| --- | --- |

A.20

Preskus padca

X

X

| A.21 | Pronicanje |
| --- | --- |

A.21

Pronicanje

X

| A.24 | Delovanje tlačne varnostne naprave |
| --- | --- |

A.24

Delovanje tlačne varnostne naprave

X

X

X

| A.25 | Preskus navora končnega nastavka |
| --- | --- |

A.25

Preskus navora končnega nastavka

X

X

| A.27 | Nihanje tlaka zemeljskega plina |
| --- | --- |

A.27

Nihanje tlaka zemeljskega plina

X

| A.6 | Ocena PPP |
| --- | --- |

A.6

Ocena PPP

X

X

| A.7 | Ekstremna temperatura/cikel |
| --- | --- |

A.7

Ekstremna temperatura/cikel

X

X

X

X

| X | = | Obvezno |
| --- | --- | --- |
| * | = | Ni obvezno pri jeklenkah, izdelanih po standardu ISO 9809 (ISO 9809 že določa te preskuse). |

X

=

Obvezno

*

=

Ni obvezno pri jeklenkah, izdelanih po standardu ISO 9809 (ISO 9809 že določa te preskuse).

Preglednica 6.5

Preskusi serije

| Referenčna številka preskusa in priloge | Tip jeklenke |
| --- | --- |
| SZP-1 | SZP-2 | SZP-3 | SZP-4 |
| A.12 | Porušitev |

Referenčna številka preskusa in priloge

Tip jeklenke

SZP-1

SZP-2

SZP-3

SZP-4

A.12

Porušitev

X

X

X

X

| A.13 | Temperatura okolja/cikel |
| --- | --- |

A.13

Temperatura okolja/cikel

X

X

X

X

| A.1 | Nateznost |
| --- | --- |

A.1

Nateznost

X

X †

X †

| A.2 | Udarec (jeklo) |
| --- | --- |

A.2

Udarec (jeklo)

X

X †

X †

| A.9.2 | Premaz * |
| --- | --- |

A.9.2

Premaz *

X

X

X

X

| X | = | Obvezno |
| --- | --- | --- |
| * | = | Razen kadar se ne uporablja noben zaščitni premaz. |
| † | = | Preskusi na materialu podlage. |

X

=

Obvezno

*

=

Razen kadar se ne uporablja noben zaščitni premaz.

†

=

Preskusi na materialu podlage.

Preglednica 6.6

Zahteve za pregled kritične proizvodnje

| Vrsta | Tip jeklenke |
| --- | --- |
| Zahteve za pregled | SZP-1 | SZP-2 | SZP-3 | SZP-4 |
| Kritične mere | X | X | X | X |
| Površinska obdelava | X | X | X | X |
| Pomanjkljivosti (z ultrazvokom ali temu enakovredno) | X | X | X | |
| Trdota kovinskih jeklenk in kovinskih podlag | X | X | X | |
| Hidrostatični dokazni preskus | X | X | X | X |
| Preskus tesnjenja | | | | X |
| Oznake | X | X | X | X |
| X | = | Obvezno |

Vrsta

Tip jeklenke

Zahteve za pregled

SZP-1

SZP-2

SZP-3

SZP-4

Kritične mere

X

X

X

X

Površinska obdelava

X

X

X

X

Pomanjkljivosti (z ultrazvokom ali temu enakovredno)

X

X

X

Trdota kovinskih jeklenk in kovinskih podlag

X

X

X

Hidrostatični dokazni preskus

X

X

X

X

Preskus tesnjenja

X

Oznake

X

X

X

X

X

=

Obvezno

Preglednica 6.7

Sprememba konstrukcije

| Sprememba konstrukcije | Tip preskusa |
| --- | --- |
| Hidrostatična porušitev
  A.12 | Nihanje pri temperaturi okolja:
  A.13 | Okoljski
  A.14 | Vžig
  A.15 | Prediranje
  A.16 | Dovoljena odstopanja pomanjkljivosti
  A.17 | Lezenje pri visoki temperaturi
  A.18
  Počenje zaradi napetosti
  A.19
  Preskus s padcem
  A.20 | Pronicanje SZP A.21
  Navor izbokline
  A.25
  Nihanje
  A.27 | Delovanje tlačne varnostne naprave
  A.24 |
| Proizvajalec vlaken | X | X | | | | | X * | X † | |
| Kovinska jeklenka ali kovinski material podlage | X | X | X * | X | X * | X | X * | | |
| Plastični material podlage | | X | X | | | | | X † | |
| Vlaknast material | X | X | X | X | X | X | X | X † | |
| Material iz smole | | | X | | X | X | X | | |
| Sprememba premera ≤ 20 % | X | X | | | | | | | |
| Sprememba premera > 20 % | X | X | | X | X * | X | | | |
| Sprememba dolžine ≤ 50 % | X | | | X ‡ | | | | | |
| Sprememba dolžine > 50 % | X | X | | X ‡ | | | | | |
| Sprememba delovnega tlaka ≤ 20 % @ | X | X | | | | | | | |
| Kupolasta oblika | X | X | | | | | | X † | |
| Velikost odprtine | X | X | | | | | | | |
| Sprememba premaza | | | X | | | | | | |
| Izdelava robov končnega nastavka | | | | | | | | X † | |
| Sprememba postopka izdelave | X | X | | | | | | | |
| Tlačna varnostna naprava | | | | X | | | | | X |
| X = | Obvezno |
| * | Preskus ni obvezen na kovinskih konstrukcijah (SZP-1). |
| † | Preskus je obvezen le pri konstrukcijah, ki so v celoti iz kompozitnih materialov (SZP-4). |
| ‡ | Preskus je obvezen le, ko se poveča dolžina. |
| @ | Ko se debelina spremeni sorazmerno s premerom in/ali s spremembo tlaka. |

Sprememba konstrukcije

Tip preskusa

Hidrostatična porušitev

A.12

Nihanje pri temperaturi okolja:

A.13

Okoljski

A.14

Vžig

A.15

Prediranje

A.16

Dovoljena odstopanja pomanjkljivosti

A.17

Lezenje pri visoki temperaturi

A.18

Počenje zaradi napetosti

A.19

Preskus s padcem

A.20

Pronicanje SZP A.21

Navor izbokline

A.25

Nihanje

A.27

Delovanje tlačne varnostne naprave

A.24

Proizvajalec vlaken

X

X

X *

X †

Kovinska jeklenka ali kovinski material podlage

X

X

X *

X

X *

X

X *

Plastični material podlage

X

X

X †

Vlaknast material

X

X

X

X

X

X

X

X †

Material iz smole

X

X

X

X

Sprememba premera ≤ 20 %

X

X

Sprememba premera > 20 %

X

X

X

X *

X

Sprememba dolžine ≤ 50 %

X

X ‡

Sprememba dolžine > 50 %

X

X

X ‡

Sprememba delovnega tlaka ≤ 20 % @

X

X

Kupolasta oblika

X

X

X †

Velikost odprtine

X

X

Sprememba premaza

X

Izdelava robov končnega nastavka

X †

Sprememba postopka izdelave

X

X

Tlačna varnostna naprava

X

X

X =

Obvezno

*

Preskus ni obvezen na kovinskih konstrukcijah (SZP-1).

†

Preskus je obvezen le pri konstrukcijah, ki so v celoti iz kompozitnih materialov (SZP-4).

‡

Preskus je obvezen le, ko se poveča dolžina.

@

Ko se debelina spremeni sorazmerno s premerom in/ali s spremembo tlaka.

7.   KOVINSKE JEKLENKE TIPA SZP-1

7.1   Splošno

Konstrukcija določa maksimalno velikost dovoljene pomanjkljivosti kjer koli na jeklenki, ki v določenem obdobju ponovnega preskušanja ali v življenjski dobi, če ni določeno ponovno preskušanje, ne bo presegla kritične velikosti, pri čemer je jeklenka pod delovnim tlakom. Določitev delovanja PPP se izvede v skladu z ustreznimi postopki iz odstavka A.6. (Dodatek A k tej prilogi). Dovoljena velikost napake se določi v skladu z odstavkom 6.15.2.

Jeklenke, ki so izdelane v skladu s standardom ISO 9809 in izpolnjujejo zahteve tega standarda, morajo izpolnjevati le zahteve za preskus materiala iz odstavka 6.3.2.4 ter zahteve za preskus ugotavljanja ustreznosti konstrukcije iz odstavka 7.5, razen odstavkov 7.5.2 in 7.5.3.

7.2   Analiza pritiska

Napetosti v jeklenki se izračunajo pri 2 MPa, 20 MPa, preskusnem tlaku in razpočnem tlaku konstrukcije. Izračuni uporabljajo primerne analitične tehnike z uporabo teorije tankih lupin, ki upošteva upogibanje zunaj ravnine lupine za vzpostavitev porazdelitev napetosti pri vratu, prehodnih delih in valjastem delu jeklenke.

7.3   Zahteve za preskus izdelave in proizvodnje

7.3.1   Splošno

Končni deli aluminijevih jeklenk se ne zaprejo s postopkom oblikovanja. Spodnja dna jeklenih jeklenk, ki so bila zaprta z oblikovanjem, razen jeklenk, izdelanih v skladu s standardom ISO 9809, so pregledana z NDE ali temu enakovrednim postopkom. V postopku zapiranja koncev se ne doda kovina. Pri vsaki jeklenki je treba pred postopki oblikovanja končnih delov preveriti debelino in apreturo površine.

Po oblikovanju končnih delov so jeklenke toplotno obdelane, da dosežejo trdoto, ki je določena v konstrukciji. Lokalna toplotna obdelava ni dovoljena.

Če so zagotovljeni obroč vratu, obroč noge ali podporne pritrditve, so iz materiala, združljivega z materialom jeklenke, in varno pritrjeni, vendar ne z varjenjem, trdim ali mehkim spajkanjem.

7.3.2   Pregled, ki ne povzroča poškodb

Naslednji preskusi se opravljajo na vsaki kovinski jeklenki:

| (a) | preskus trdote v skladu z odstavkom A.8 (Dodatek A k tej prilogi); |
| --- | --- |

(a)

preskus trdote v skladu z odstavkom A.8 (Dodatek A k tej prilogi);

| (b) | ultrazvočni pregled v skladu z BS 5045 dela 1 Priloge I ali dokazano enakovredna metoda NDT za zagotovitev, da maksimalna velikost napake ne presega velikosti iz konstrukcije, kot je določeno v skladu z odstavkom 6.15.2. |
| --- | --- |

(b)

ultrazvočni pregled v skladu z BS 5045 dela 1 Priloge I ali dokazano enakovredna metoda NDT za zagotovitev, da maksimalna velikost napake ne presega velikosti iz konstrukcije, kot je določeno v skladu z odstavkom 6.15.2.

7.3.3   Preskus s hidrostatičnim tlakom

Vsaka izdelana jeklenka se preskusi pod hidrostatičnim tlakom v skladu z odstavkom A.11 (Dodatek A k tej prilogi).

7.4   Preskusi serije jeklenk

Preskušanje serije se izvede na izdelanih jeklenkah, ki so reprezentativne za običajno proizvodnjo in dopolnjene z identifikacijskimi oznakami. Iz vsake serije se naključno izbereta dve jeklenki. Če se preskus izvede na več jeklenkah, kot se zahteva v tej prilogi, se vsi rezultati dokumentirajo. Na teh se izvedejo vsaj naslednji preskusi:

| (a) | preskusi materialov v seriji. Na eni jeklenki ali reprezentativnem vzorcu toplotne obdelave se izvedejo naslednji preskusi:






  (i) | kritične mere v primerjavi s konstrukcijo; |
| --- | --- | --- |

(a)

preskusi materialov v seriji. Na eni jeklenki ali reprezentativnem vzorcu toplotne obdelave se izvedejo naslednji preskusi:

(i)

kritične mere v primerjavi s konstrukcijo;

| (ii) | en natezni preskus v skladu z odstavkom A.1 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer morajo biti izpolnjene zahteve glede konstrukcije; |
| --- | --- |

(ii)

en natezni preskus v skladu z odstavkom A.1 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer morajo biti izpolnjene zahteve glede konstrukcije;

| (iii) | za jeklene jeklenke trije udarni preskusi, ki so v skladu z odstavkom A.2 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer morajo biti izpolnjene zahteve iz odstavka 6.3.2.3; |
| --- | --- |

(iii)

za jeklene jeklenke trije udarni preskusi, ki so v skladu z odstavkom A.2 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer morajo biti izpolnjene zahteve iz odstavka 6.3.2.3;

| (iv) | če je zaščitni premaz del konstrukcije, se premaz preskusi v skladu z odstavkom A.9.2 (Dodatek A k tej prilogi). |
| --- | --- |

(iv)

če je zaščitni premaz del konstrukcije, se premaz preskusi v skladu z odstavkom A.9.2 (Dodatek A k tej prilogi).

Za vse jeklenke, na katere se nanaša preskus serije, ki ne izpolnjuje določenih zahtev, veljajo postopki iz odstavka 6.16.

Če premaz ne izpolnjuje zahtev iz odstavka A.9.2 (Dodatek A k tej prilogi), se serija stoodstotno pregleda, da se odstranijo podobno pomanjkljive jeklenke. Premaz na vseh pomanjkljivih jeklenkah se lahko olušči in ponovno nanese. Preskus premaza serije se nato ponovi;

| (b) | preskus porušitve na seriji. Ena jeklenka mora biti pod hidrostatičnim tlakom do porušitve v skladu z odstavkom A.12 (Dodatek A k tej prilogi).
  Če je razpočni tlak manjši od minimalnega izračunanega razpočnega tlaka, se upoštevajo postopki iz odstavka 6.16; |
| --- | --- |

(b)

preskus porušitve na seriji. Ena jeklenka mora biti pod hidrostatičnim tlakom do porušitve v skladu z odstavkom A.12 (Dodatek A k tej prilogi).

Če je razpočni tlak manjši od minimalnega izračunanega razpočnega tlaka, se upoštevajo postopki iz odstavka 6.16;

| (c) | periodični preskus z nihajočim tlakom. Izdelane jeklenke so pod nihajočim tlakom v skladu z odstavkom A.13 (Dodatek A k tej prilogi) pri pogostosti preskusa, določeni na naslednji način:






  (i) | ena jeklenka iz vsake serije mora biti pod nihajočim tlakom tisočkrat na leto določene življenjske dobe pri najmanj 15 000 ciklih; |
| --- | --- | --- |

(c)

periodični preskus z nihajočim tlakom. Izdelane jeklenke so pod nihajočim tlakom v skladu z odstavkom A.13 (Dodatek A k tej prilogi) pri pogostosti preskusa, določeni na naslednji način:

(i)

ena jeklenka iz vsake serije mora biti pod nihajočim tlakom tisočkrat na leto določene življenjske dobe pri najmanj 15 000 ciklih;

| (ii) | če v desetih zaporednih proizvodnih serijah družine konstrukcije (tj. podobni materiali in postopki) nobena od jeklenk pod nihajočim tlakom iz točke (i) ne pušča ali poči, preden doseže 1 500 ciklov na leto določene življenjske dobe (najmanj 22 500 ciklov), se lahko preskus z nihajočim tlakom omeji na eno jeklenko iz petih serij proizvodnje; |
| --- | --- |

(ii)

če v desetih zaporednih proizvodnih serijah družine konstrukcije (tj. podobni materiali in postopki) nobena od jeklenk pod nihajočim tlakom iz točke (i) ne pušča ali poči, preden doseže 1 500 ciklov na leto določene življenjske dobe (najmanj 22 500 ciklov), se lahko preskus z nihajočim tlakom omeji na eno jeklenko iz petih serij proizvodnje;

| (iii) | če v desetih zaporednih proizvodnih serijah družine konstrukcije nobena od jeklenk pod nihajočim tlakom iz točke (i) ne pušča ali poči, dokler ne doseže 2 000 ciklov na leto določene življenjske dobe (najmanj 30 000 ciklov), se lahko preskus z nihajočim tlakom omeji na eno jeklenko iz desetih serij proizvodnje; |
| --- | --- |

(iii)

če v desetih zaporednih proizvodnih serijah družine konstrukcije nobena od jeklenk pod nihajočim tlakom iz točke (i) ne pušča ali poči, dokler ne doseže 2 000 ciklov na leto določene življenjske dobe (najmanj 30 000 ciklov), se lahko preskus z nihajočim tlakom omeji na eno jeklenko iz desetih serij proizvodnje;

| (iv) | če je od zadnje serije proizvodnje minilo več kot šest mesecev, se jeklenka iz naslednje serije proizvodnje preskusi z nihajočim tlakom, da se ohrani zmanjšanje pogostosti preskušanja serije iz točke (ii) ali (iii); |
| --- | --- |

(iv)

če je od zadnje serije proizvodnje minilo več kot šest mesecev, se jeklenka iz naslednje serije proizvodnje preskusi z nihajočim tlakom, da se ohrani zmanjšanje pogostosti preskušanja serije iz točke (ii) ali (iii);

| (v) | če katera koli jeklenka, ki se preskuša z nihajočim tlakom z zmanjšano pogostostjo, iz točke (ii) ali (iii) ne doseže zahtevanega števila tlačnih ciklov (najmanj 22 500 ali 30 000 tlačnih ciklov), je treba ponoviti pogostost preskusa serije z nihajočim tlakom iz točke (i) za najmanj deset proizvodnih serij, preden se ponovno preide na zmanjšano pogostost preskušanja serije z nihajočim tlakom iz točke (ii) ali (iii); |
| --- | --- |

(v)

če katera koli jeklenka, ki se preskuša z nihajočim tlakom z zmanjšano pogostostjo, iz točke (ii) ali (iii) ne doseže zahtevanega števila tlačnih ciklov (najmanj 22 500 ali 30 000 tlačnih ciklov), je treba ponoviti pogostost preskusa serije z nihajočim tlakom iz točke (i) za najmanj deset proizvodnih serij, preden se ponovno preide na zmanjšano pogostost preskušanja serije z nihajočim tlakom iz točke (ii) ali (iii);

| (vi) | če katera koli jeklenka iz točke (i), (ii) ali (iii) ne izpolnjuje najmanjših zahtev za 1 000 ciklov na leto določene življenjske dobe (najmanj 15 000 ciklov), mora biti vzrok napake določen in popravljen ob upoštevanju postopkov iz odstavka 6.16 te priloge. Preskus z nihajočim tlakom se nato ponovi na treh dodatnih jeklenkah iz navedene serije. Če katera koli od teh treh dodatnih jeklenk ne izpolnjuje minimalnih zahtev za 1 000 ciklov na leto določene življenjske dobe, se serija zavrne. |
| --- | --- |

(vi)

če katera koli jeklenka iz točke (i), (ii) ali (iii) ne izpolnjuje najmanjših zahtev za 1 000 ciklov na leto določene življenjske dobe (najmanj 15 000 ciklov), mora biti vzrok napake določen in popravljen ob upoštevanju postopkov iz odstavka 6.16 te priloge. Preskus z nihajočim tlakom se nato ponovi na treh dodatnih jeklenkah iz navedene serije. Če katera koli od teh treh dodatnih jeklenk ne izpolnjuje minimalnih zahtev za 1 000 ciklov na leto določene življenjske dobe, se serija zavrne.

7.5   Preskusi ugotavljanja ustreznosti konstrukcije jeklenke

7.5.1   Splošno

Preskus ustreznosti se izvede na izdelanih jeklenkah, ki so reprezentativne za običajno proizvodnjo in dopolnjene z identifikacijskimi oznakami. Izbira, spremljanje dela in dokumentacija rezultatov morajo biti v skladu z odstavkom 6.13.

7.5.2   Hidrostatični preskus porušitve

Tri reprezentativne jeklenke so pod hidrostatičnim tlakom do pojava napake v skladu z odstavkom A.12 (Dodatek A k tej prilogi). Razpočni tlak jeklenke mora presegati najmanjši razpočni tlak, izračunan z analizo pritiska za izdelavo, in meri vsaj 45 MPa.

7.5.3   Preskus z nihajočim tlakom pri temperaturi okolja

Dve izdelani jeklenki sta pod nihajočim tlakom pri temperaturi okolja v skladu z odstavkom A.13 (Dodatek A k tej prilogi) do pojava napake ali do najmanj 45 000 ciklov. Jeklenke ne smejo odpovedati, dokler ne dosežejo 1 000 ciklov na leto določene življenjske dobe. Jeklenke, ki presežejo 1 000 ciklov na leto določene življenjske dobe, lahko odpovejo zaradi puščanja in ne zaradi počenja. Jeklenke, ki v 45 000 ciklih še ne odpovejo, se uničijo z nadaljevanjem nihanja do pojava napake ali z izpostavitvijo hidrostatičnemu tlaku, dokler ne počijo. Zabeležita se število ciklov do pojava napake in začetno mesto napake.

7.5.4   Preskus z vžigom

Preskus se izvede v skladu z odstavkom A.15 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

7.5.5   Preskus prediranja

Preskus se izvede v skladu z odstavkom A.16 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

7.5.6   Delovanje PPP

Za konstrukcije jeklenk, ki med preskušanjem na podlagi odstavka 7.5.3 ne presežejo 45 000 ciklov, se izvedejo preskusi delovanja PPP v skladu z odstavkom A.6 Dodatka A k tej prilogi, pri čemer morajo izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

8.   JEKLENKE TIPA SZP-2, ZAVITE V OBROČE

8.1   Splošno

Med izpostavljanjem zračnemu tlaku se ta tip konstrukcije jeklenke odziva tako, da sta gibni prostornini zunanjega ovoja iz kompozitnih materialov in kovinske podlage linearno nameščeni druga na drugo. Zaradi različnih tehnik izdelave v tej prilogi ni določena metoda za konstrukcijo.

Določitev delovanja PPP je v skladu z ustreznimi postopki iz odstavka A.6 (Dodatek A k tej prilogi). Dovoljena velikost napake se določi v skladu z odstavkom 6.15.2.

8.2   Zahteve glede konstrukcije

8.2.1   Kovinska podlaga

Kovinska podlaga ima najnižji dejanski razpočni tlak 26 MPa.

8.2.2   Zunanji ovoj iz kompozitnih materialov

Natezna obremenitev v vlaknih izpolnjuje pogoje iz odstavka 6.5.

8.2.3   Analiza pritiska

Izračunajo se napetosti v kompozitu in v podlagi po prednapenjanju. Tlaki, uporabljeni za te izračune, so nični tlak, preskusni tlak 2 MPa in 20 MPa ter razpočni tlak konstrukcije. Izračuni uporabljajo primerne analitične tehnike z uporabo teorije tankih lupin, ki upošteva nelinearno obnašanje materiala podlage za vzpostavitev porazdelitev napetosti na vratu, prehodnih delih in valjastem delu podlage.

Za konstrukcije, ki uporabljajo deformacijsko utrjevanje za zagotovitev prednapetosti, se izračunajo omejitve, znotraj katerih mora biti tlak deformacijskega utrjevanja.

Za konstrukcije, ki uporabljajo nadzorovano napetostno navijanje za zagotovitev prednapetosti, se izračuna temperatura, pri kateri se to izvaja, napetost, ki je obvezna v vsaki plasti kompozita, in posledično prednapetosti v podlagi.

8.3   Zahteve glede izdelave

8.3.1   Splošno

Jeklenke iz kompozitnih materialov so izdelane iz podlage, prevlečene z zunanjimi ovoji iz brezkončnih filamentov. Postopki navijanja filamentov so računalniško ali mehansko nadzorovani. Filamenti se navijajo pod nadzorovanim pritiskom. Ko je navijanje končano, se duroplastične smole strjujejo s segrevanjem z uporabo vnaprej določenega in nadzorovanega časovno-temperaturnega profila.

8.3.2   Podlaga

Izdelava kovinske podlage izpolnjuje zahteve iz odstavka 7.3 za ustrezen tip konstrukcije podlage.

8.3.3   Zunanji ovoj

Jeklenke so izdelane v stroju za navijanje filamenta. Med navijanjem se pomembne spremenljivke spremljajo znotraj dovoljenih odstopanj in dokumentirajo v evidenci navijanja. Te spremenljivke lahko med drugim vključujejo:

| (a) | tip vlaken, vključno z velikostjo; |
| --- | --- |

(a)

tip vlaken, vključno z velikostjo;

| (b) | način impregnacije; |
| --- | --- |

(b)

način impregnacije;

| (c) | napetost navijanja; |
| --- | --- |

(c)

napetost navijanja;

| (d) | hitrost navijanja; |
| --- | --- |

(d)

hitrost navijanja;

| (e) | število rovingov; |
| --- | --- |

(e)

število rovingov;

| (f) | širino traku; |
| --- | --- |

(f)

širino traku;

| (g) | tip smole in sestavo; |
| --- | --- |

(g)

tip smole in sestavo;

| (h) | temperaturo smole; |
| --- | --- |

(h)

temperaturo smole;

| (i) | temperaturo podlage. |
| --- | --- |

(i)

temperaturo podlage.

8.3.3.1   Strjevanje duroplastičnih smol

Če se uporablja duroplastična smola, jo je treba po navijanju filamenta strjevati. Med strjevanjem se cikel strjevanja (tj. časovno-temperaturni potek) dokumentira.

Temperatura strjevanja je nadzorovana in ne vpliva na lastnosti materialov podlage. Najvišja temperatura strjevanja za jeklenke z aluminijevimi podlagami je 177 °C.

8.3.4   Deformacijsko utrjevanje

Če se uporablja deformacijsko utrjevanje, se izvaja pred preskusom s hidrostatičnim tlakom. Tlak deformacijskega utrjevanja je v mejah, določenih v odstavku 8.2.3, proizvajalec pa določi postopek za preverjanje ustreznega tlaka.

8.4   Zahteve za proizvodne preskuse

8.4.1   Pregled, ki ne povzroča poškodb

Preskusi, ki ne povzročajo poškodb, se izvajajo v skladu s priznanim standardom ISO ali enakovrednim standardom. Na vsaki kovinski podlagi se izvede:

| (a) | preskus trdote v skladu z odstavkom A.8 (Dodatek A k tej prilogi). |
| --- | --- |

(a)

preskus trdote v skladu z odstavkom A.8 (Dodatek A k tej prilogi).

| (b) | ultrazvočni pregled v skladu z BS 5045 dela 1 Priloge 1B ali dokazano enakovredna metoda NDT za zagotovitev, da največja velikost napake ne presega velikosti, določene v izdelavi. |
| --- | --- |

(b)

ultrazvočni pregled v skladu z BS 5045 dela 1 Priloge 1B ali dokazano enakovredna metoda NDT za zagotovitev, da največja velikost napake ne presega velikosti, določene v izdelavi.

8.4.2   Preskus s hidrostatičnim tlakom

Vsaka izdelana jeklenka se preskusi pod hidrostatičnim tlakom v skladu z odstavkom A.11 (Dodatek A k tej prilogi). Proizvajalec določi primerno mejo stalnega prostorninskega raztezanja za uporabljeni preskusni tlak, vendar stalni raztezek v nobenem primeru ne sme preseči 5 % celotnega prostorninskega raztezanja pri preskusnem tlaku. Vsaka jeklenka, ki ne ustreza meji zavrnitve, se zavrne in uniči ali uporabi za preskušanje serije.

8.5   Preskusi serije jeklenk

8.5.1   Splošno

Preskušanje serije se izvede na izdelanih jeklenkah, ki so reprezentativne za običajno proizvodnjo in dopolnjene z identifikacijskimi oznakami. Iz vsake serije se naključno izbereta dve jeklenki ali jeklenka in podlaga. Če se preskus izvede na več jeklenkah, kot se zahteva v tej prilogi, se vsi rezultati dokumentirajo. Na teh se izvedejo vsaj naslednji preskusi:

Če se odkrijejo napake na navitju pred vsakim deformacijskim utrjevanjem ali preskusom s hidrostatičnim tlakom, se lahko navitje povsem odstrani ali zamenja.

| (a) | preskusi materialov v seriji. Na eni jeklenki ali podlagi ali vzorcu za toplotno obdelavo, ki je reprezentativen za izdelano jeklenko, se izvedejo naslednji preskusi:






  (i) | mere v primerjavi s konstrukcijo; |
| --- | --- | --- |

(a)

preskusi materialov v seriji. Na eni jeklenki ali podlagi ali vzorcu za toplotno obdelavo, ki je reprezentativen za izdelano jeklenko, se izvedejo naslednji preskusi:

(i)

mere v primerjavi s konstrukcijo;

| (ii) | en natezni preskus v skladu z odstavkom A.1 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer morajo biti izpolnjene zahteve glede konstrukcije; |
| --- | --- |

(ii)

en natezni preskus v skladu z odstavkom A.1 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer morajo biti izpolnjene zahteve glede konstrukcije;

| (iii) | za jeklene jeklenke trije udarni preskusi, ki so v skladu z odstavkom A.2 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer morajo biti izpolnjene zahteve glede konstrukcije; |
| --- | --- |

(iii)

za jeklene jeklenke trije udarni preskusi, ki so v skladu z odstavkom A.2 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer morajo biti izpolnjene zahteve glede konstrukcije;

| (iv) | če je zaščitni premaz del konstrukcije, se premaz preskusi v skladu z odstavkom A.9.2 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka. Za vse jeklenke, na katere se nanaša preskus serije, ki ne izpolnjuje določenih zahtev, veljajo postopki iz odstavka 6.16. |
| --- | --- |

(iv)

če je zaščitni premaz del konstrukcije, se premaz preskusi v skladu z odstavkom A.9.2 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka. Za vse jeklenke, na katere se nanaša preskus serije, ki ne izpolnjuje določenih zahtev, veljajo postopki iz odstavka 6.16.

Če premaz ne izpolnjuje zahtev iz odstavka A.9.2 (Dodatek A k tej prilogi), se serija stoodstotno pregleda, da se odstranijo podobno pomanjkljive jeklenke. Premaz na vseh pomanjkljivih jeklenkah se lahko olušči z uporabo metode, ki ne vpliva na celovitost ovoja iz kompozitnih materialov, in ponovno nanese. Preskus premaza na seriji se nato ponovi;

| (b) | preskus porušitve na seriji. Ena jeklenka se preskusi v skladu z zahtevami iz odstavka 7.4(b); |
| --- | --- |

(b)

preskus porušitve na seriji. Ena jeklenka se preskusi v skladu z zahtevami iz odstavka 7.4(b);

| (c) | periodični preskus z nihajočim tlakom. Izmerjeno po zahtevah iz odstavka 7.4(c). |
| --- | --- |

(c)

periodični preskus z nihajočim tlakom. Izmerjeno po zahtevah iz odstavka 7.4(c).

8.6   Preskusi ugotavljanja ustreznosti konstrukcije jeklenke

8.6.1   Splošno

Preskušanje ustreznosti se izvede na jeklenkah, ki so reprezentativne za običajno proizvodnjo in so dopolnjene z identifikacijskimi oznakami. Izbira, spremljanje dela in dokumentacija rezultatov so v skladu z odstavkom 6.13.

8.6.2   Hidrostatični preskus porušitve

| (a) | Ena podlaga je hidrostatično porušena v skladu z odstavkom A.12 (Dodatek A k tej prilogi). Razpočni tlak presega najnižji razpočni tlak, določen za izdelavo podlage; |
| --- | --- |

(a)

Ena podlaga je hidrostatično porušena v skladu z odstavkom A.12 (Dodatek A k tej prilogi). Razpočni tlak presega najnižji razpočni tlak, določen za izdelavo podlage;

| (b) | tri jeklenke so hidrostatično porušene v skladu z odstavkom A.12 (Dodatek A k tej prilogi). Razpočni tlak jeklenke presega najnižji navedeni razpočni tlak, ki ga določa analiza pritiska za izdelavo, v skladu s preglednico 6.3, in v nobenem primeru ni nižji od potrebne vrednosti za izpolnjevanje zahtev razmerja pritiska iz odstavka 6.5. |
| --- | --- |

(b)

tri jeklenke so hidrostatično porušene v skladu z odstavkom A.12 (Dodatek A k tej prilogi). Razpočni tlak jeklenke presega najnižji navedeni razpočni tlak, ki ga določa analiza pritiska za izdelavo, v skladu s preglednico 6.3, in v nobenem primeru ni nižji od potrebne vrednosti za izpolnjevanje zahtev razmerja pritiska iz odstavka 6.5.

8.6.3   Preskus z nihajočim tlakom pri temperaturi okolja

Dve izdelani jeklenki sta pod nihajočim tlakom pri temperaturi okolja v skladu z odstavkom A.13 (Dodatek A k tej prilogi) do pojava napake ali do najmanj 45 000 ciklov. Jeklenke ne smejo odpovedati, dokler ne dosežejo 1 000 ciklov na leto določene življenjske dobe. Jeklenke, ki presežejo 1 000 ciklov na leto določene življenjske dobe, lahko odpovejo zaradi puščanja in ne zaradi počenja. Jeklenke, ki v 45 000 ciklih še ne odpovejo, se uničijo z nadaljevanjem nihanja do pojava napake ali z izpostavitvijo hidrostatičnemu tlaku, dokler ne počijo. Jeklenke, ki presežejo 45 000 ciklov, lahko odpovejo zaradi počenja. Zabeležita se število ciklov do pojava napake in začetno mesto napake.

8.6.4   Preskus v kislem okolju

Ena jeklenka se preskusi v skladu z odstavkom A.14 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka. V informativni Dodatek H k tej prilogi je vključen neobvezen okoljski preskus.

8.6.5   Preskus z vžigom

Izdelane jeklenke se preskusijo v skladu z odstavkom A.15 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer morajo izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

8.6.6   Preskus prediranja

Ena izdelana jeklenka se preskusi v skladu z odstavkom A.16 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

8.6.7   Preskusi dovoljenih pomanjkljivosti

Ena izdelana jeklenka se preskusi v skladu z odstavkom A.17 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

8.6.8   Preskus lezenja pri visoki temperaturi

Pri konstrukcijah, kjer temperaturna točka posteklenitve smole ne presega najvišje temperature materialov konstrukcije za vsaj 20 °C, se preskusi ena jeklenka v skladu z odstavkom A.18 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

8.6.9   Pospešeni preskus počenja pod pritiskom

Ena izdelana jeklenka se preskusi v skladu z odstavkom A.19 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

8.6.10   Delovanje PPP

Za konstrukcije jeklenk, ki med preskušanjem na podlagi odstavka 8.6.3 ne presežejo 45 000 ciklov, se izvedejo preskusi delovanja PPP v skladu z odstavkom A.6 Dodatka A k tej prilogi, pri čemer morajo izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

8.6.11   Preskus z nihajočim tlakom pri ekstremni temperaturi

Ena izdelana jeklenka se preskusi v skladu z odstavkom A.7 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

9.   POVSEM OVITE JEKLENKE TIPA SZP-3

9.1   Splošno

Med izpostavljanjem zračnemu tlaku se ta tip konstrukcije jeklenke odziva tako, da sta gibni prostornini zunanjega ovoja iz kompozitnih materialov in kovinske podlage nameščeni druga na drugo. Zaradi različnih tehnik izdelave v tej prilogi ni določena metoda za konstrukcijo. Določitev delovanja PPP je v skladu z ustreznimi postopki iz odstavka A.6 (Dodatek A k tej prilogi). Dovoljena velikost napake se določi v skladu z odstavkom 6.15.2.

9.2   Zahteve glede konstrukcije

9.2.1   Kovinska podlaga

Zaradi tlačne napetosti v podlagi pri ničnem tlaku in 15 °C se podlaga ne upogiba ali mečka.

9.2.2   Zunanji ovoj iz kompozitnih materialov

Natezna obremenitev v vlaknih izpolnjuje pogoje iz odstavka 6.5.

9.2.3   Analiza pritiska

Izračunajo se napetosti v tangencialni in vzdolžni smeri jeklenke v kompozitu in v podlagi po tlaku. Tlaki, uporabljeni za te izračune, so nični tlak, delovni tlak, 10-odstotni delovni tlak, preskusni tlak in razpočni tlak konstrukcije. Izračunajo se meje, znotraj katerih pade tlak deformacijskega utrjevanja. Izračuni uporabljajo primerne analitične tehnike z uporabo teorije tankih lupin, ki upošteva nelinearno obnašanje materiala podlage za vzpostavitev porazdelitev napetosti na vratu, prehodnih delih in valjastem delu podlage.

9.3   Zahteve glede izdelave

Zahteve glede izdelave so v skladu z odstavkom 8.3, razen tega, da ovoj vključuje tudi vijačno navite filamente.

9.4   Zahteve za proizvodne preskuse

Zahteve za proizvodne preskuse so v skladu z zahtevami iz odstavka 8.4.

9.5   Preskusi serije jeklenk

Preskusi serije so v skladu z zahtevami iz odstavka 8.5.

9.6   Preskusi ugotavljanja ustreznosti konstrukcije jeklenke

Preskusi ugotavljanja ustreznosti so v skladu z zahtevami iz odstavkov 8.6 in 9.6.1, razen tega, da porušitev podlage iz odstavka 8.6 ni obvezna.

9.6.1   Preskus padca

Preskus padca se izvede na eni ali več izdelanih jeklenkah v skladu z odstavkom A.30 (Dodatek A k tej prilogi).

10.   ZA JEKLENKE TIPA SZP-4, KI SO V CELOTI IZ KOMPOZITNIH MATERIALOV

10.1   Splošno

Zaradi različnih mogočih konstrukcij v tej prilogi ni določena metoda za konstrukcijo jeklenk s polimernimi podlagami.

10.2   Zahteve glede konstrukcije

Izračuni konstrukcije se uporabijo, da se upraviči ustreznost konstrukcije. Natezne obremenitve vlaken izpolnjujejo zahteve iz odstavka 6.5.

Stožčaste in ravne niti v skladu z odstavkom 6.10.2 ali 6.10.3 se uporabijo na kovinskih končnih nastavkih.

Kovinski končni nastavki z navojnimi odprtinami morajo biti odporni proti navoru sile 500 Nm, ne da bi se poškodovala celovitost povezave z nekovinsko podlago. Kovinski končni nastavki, povezani z nekovinsko podlago, morajo biti iz materiala, združljivega s pogoji uporabe iz odstavka 4 te priloge.

10.3   Analiza pritiska

Izračunajo se napetosti v tangencialni in vzdolžni smeri jeklenke v kompozitu in v podlagi. Tlaki, uporabljeni za te izračune, so nični tlak, delovni tlak, preskusni tlak in razpočni tlak konstrukcije. Za izračune se uporabljajo primerne analitične tehnike za vzpostavitev porazdelitve obremenitve po celotni jeklenki.

10.4   Zahteve glede izdelave

Zahteve glede izdelave so v skladu z odstavkom 8.3, razen tega, da je temperatura strjevanja pri duroplastičnih smolah vsaj 10 °C nižja od temperature mehčanja plastične podlage.

10.5   Zahteve za proizvodne preskuse

10.5.1   Preskus s hidrostatičnim tlakom

Vsaka izdelana jeklenka se preskusi pod hidrostatičnim tlakom v skladu z odstavkom A.11 (Dodatek A k tej prilogi). Proizvajalec določi primerno mejo elastičnega raztezanja za uporabljeni preskusni tlak, vendar elastični raztezek katere koli jeklenke v nobenem primeru ne sme preseči povprečne vrednosti serije za več kot 10 %. Vsaka jeklenka, ki ne ustreza meji zavrnitve, se zavrne in uniči ali uporabi za preskus serije.

10.5.2   Preskušanje tesnjenja

Na vsaki izdelani jeklenki se izvede preskus tesnjenja v skladu z odstavkom A.10 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora ta izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

10.6   Preskusi serije jeklenk

10.6.1   Splošno

Preskušanje serije se izvede na izdelanih jeklenkah, ki so reprezentativne za običajno proizvodnjo in dopolnjene z identifikacijskimi oznakami. Iz vsake serije se naključno izbere ena jeklenka. Če se preskus izvede na več jeklenkah, kot se zahteva v tej prilogi, se vsi rezultati dokumentirajo. Na teh se izvedejo vsaj naslednji preskusi:

| (a) | preskus materialov v seriji
  Na eni jeklenki ali podlagi ali vzorcu podlage, ki je reprezentativen za izdelano jeklenko, se izvedejo preskusi:






  (i) | mere v primerjavi s konstrukcijo; |
| --- | --- | --- |

(a)

preskus materialov v seriji

Na eni jeklenki ali podlagi ali vzorcu podlage, ki je reprezentativen za izdelano jeklenko, se izvedejo preskusi:

(i)

mere v primerjavi s konstrukcijo;

| (ii) | en natezni preskus plastične podlage v skladu z odstavkom A.22 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer morajo biti izpolnjene zahteve glede konstrukcije; |
| --- | --- |

(ii)

en natezni preskus plastične podlage v skladu z odstavkom A.22 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer morajo biti izpolnjene zahteve glede konstrukcije;

| (iii) | temperatura tališča plastične podlage se preskusi v skladu z odstavkom A.23 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer morajo biti izpolnjene zahteve glede konstrukcije; |
| --- | --- |

(iii)

temperatura tališča plastične podlage se preskusi v skladu z odstavkom A.23 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer morajo biti izpolnjene zahteve glede konstrukcije;

| (iv) | če je zaščitni premaz del konstrukcije, se premaz preskusi v skladu z odstavkom A.9.2 (Dodatek A k tej prilogi). Če premaz ne izpolnjuje zahtev iz odstavka A.9.2 (Dodatek A k tej prilogi), se serija stoodstotno pregleda, da se odstranijo podobno pomanjkljive jeklenke. Premaz na vseh pomanjkljivih jeklenkah se lahko olušči z uporabo metode, ki ne vpliva na celovitost ovoja iz kompozitnih materialov, in ponovno nanese. Preskus premaza na seriji se nato ponovi; |
| --- | --- |

(iv)

če je zaščitni premaz del konstrukcije, se premaz preskusi v skladu z odstavkom A.9.2 (Dodatek A k tej prilogi). Če premaz ne izpolnjuje zahtev iz odstavka A.9.2 (Dodatek A k tej prilogi), se serija stoodstotno pregleda, da se odstranijo podobno pomanjkljive jeklenke. Premaz na vseh pomanjkljivih jeklenkah se lahko olušči z uporabo metode, ki ne vpliva na celovitost ovoja iz kompozitnih materialov, in ponovno nanese. Preskus premaza na seriji se nato ponovi;

| (b) | preskus porušitve na seriji
  Ena jeklenka se preskusi v skladu z zahtevami iz odstavka 7.4(b); |
| --- | --- |

(b)

preskus porušitve na seriji

Ena jeklenka se preskusi v skladu z zahtevami iz odstavka 7.4(b);

| (c) | periodični preskus z nihajočim tlakom
  Na eni jeklenki se končni nastavek preskusi z navorom do 500 Nm v skladu s preskusno metodo iz odstavka A.25 (Dodatek A k tej prilogi). Jeklenka se nato preskusi pod nihajočim tlakom v skladu s postopki iz odstavka 7.4(c).
  Po zahtevanem nihajočem tlaku se preskusi, če jeklenka tesni, v skladu z metodo iz odstavka A.10 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka. |
| --- | --- |

(c)

periodični preskus z nihajočim tlakom

Na eni jeklenki se končni nastavek preskusi z navorom do 500 Nm v skladu s preskusno metodo iz odstavka A.25 (Dodatek A k tej prilogi). Jeklenka se nato preskusi pod nihajočim tlakom v skladu s postopki iz odstavka 7.4(c).

Po zahtevanem nihajočem tlaku se preskusi, če jeklenka tesni, v skladu z metodo iz odstavka A.10 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

10.7   Preskusi ugotavljanja ustreznosti konstrukcije jeklenke

10.7.1   Splošno

Preskusi ugotavljanja ustreznosti konstrukcije jeklenke so v skladu z zahtevami iz odstavkov 8.6, 10.7.2, 10.7.3 in 10.7.4 te priloge, razen tega, da delovanje PPP iz odstavka 8.6.10 ni obvezno.

10.7.2   Preskus navora končnega nastavka

Ena jeklenka se preskusi v skladu z odstavkom A.25 (Dodatek A k tej prilogi).

10.7.3   Preskus s pronicanjem

Na eni jeklenki se izvede preskus pronicanja v skladu z odstavkom A.21 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

10.7.4   Preskus zemeljskega plina z nihajočim tlakom

Ena izdelana jeklenka se preskusi v skladu z odstavkom A.27 (Dodatek A k tej prilogi), pri čemer mora izpolnjevati zahteve iz tega odstavka.

11.   OZNAČEVANJE

11.1   Določbe glede označevanja

Proizvajalec na vsaki jeklenki zagotovi vidne trajne oznake, ki so visoke vsaj 6 mm. Označuje se z nalepkami, integriranimi v smolni premaz, nalepkami, pritrjenimi z lepilom, rahlo vtisnjenimi žigi, uporabljenimi na debelejših robovih tipov konstrukcije SZP-1 in SZP-2, ali s katero koli kombinacijo navedenega. Samolepilne nalepke in njihova uporaba so v skladu s standardom ISO 7225 ali enakovrednim standardom. Različne nalepke so dovoljene in morajo biti nameščene tako, da jih ne zakrivajo pritrdilne sponke. Vsaka jeklenka, ki je v skladu s to prilogo, je označena na naslednji način:

| (a) | obvezne informacije:






  (i) | „LE SZP“; |
| --- | --- | --- |

(a)

obvezne informacije:

(i)

„LE SZP“;

| (ii) | „NE UPORABLJAJTE PO XX/XXXX“, pri čemer „XX/XXXX“ določa mesec in leto poteka veljavnosti (2); |
| --- | --- |

(ii)

„NE UPORABLJAJTE PO XX/XXXX“, pri čemer „XX/XXXX“ določa mesec in leto poteka veljavnosti (2);

| (iii) | ime proizvajalca; |
| --- | --- |

(iii)

ime proizvajalca;

| (iv) | identifikacija jeklenke (ustrezna številka sestavnega dela in edinstvena serijska številka za vsako jeklenko); |
| --- | --- |

(iv)

identifikacija jeklenke (ustrezna številka sestavnega dela in edinstvena serijska številka za vsako jeklenko);

| (v) | delovni tlak in temperatura; |
| --- | --- |

(v)

delovni tlak in temperatura;

| (vi) | številka pravilnika ECE, skupaj s tipom jeklenke in registrsko številko certifikacije; |
| --- | --- |

(vi)

številka pravilnika ECE, skupaj s tipom jeklenke in registrsko številko certifikacije;

| (vii) | tlačne varnostne naprave in/ali ventili, ustrezni za uporabo jeklenke, ali sredstva za pridobitev informacij o ustreznih protipožarnih sistemih; |
| --- | --- |

(vii)

tlačne varnostne naprave in/ali ventili, ustrezni za uporabo jeklenke, ali sredstva za pridobitev informacij o ustreznih protipožarnih sistemih;

| (viii) | pri uporabi nalepk ima vsaka jeklenka edinstveno identifikacijsko številko, vtisnjeno na izpostavljeni kovinski površini, da se omogoči sledljivost, če je nalepka uničena; |
| --- | --- |

(viii)

pri uporabi nalepk ima vsaka jeklenka edinstveno identifikacijsko številko, vtisnjeno na izpostavljeni kovinski površini, da se omogoči sledljivost, če je nalepka uničena;

| (b) | neobvezne informacije: | na posameznih nalepkah se lahko zagotovijo naslednji neobvezni podatki:






  (i) | razpon temperature plina, npr. – 40 °C do 65 °C; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

neobvezne informacije:

na posameznih nalepkah se lahko zagotovijo naslednji neobvezni podatki:

(i)

razpon temperature plina, npr. – 40 °C do 65 °C;

| (ii) | nazivna prostornina vode, ki gre v jeklenko, z natančnostjo dveh pomembnih mest, npr. 120 litrov; |
| --- | --- |

(ii)

nazivna prostornina vode, ki gre v jeklenko, z natančnostjo dveh pomembnih mest, npr. 120 litrov;

| (iii) | datum prvotnega preskusa tlaka (mesec in leto). |
| --- | --- |

(iii)

datum prvotnega preskusa tlaka (mesec in leto).

| | Oznake se namestijo v navedenem zaporedju, vendar se lahko posebne razporeditve razlikujejo, tako da ustrezajo razpoložljivemu prostoru. Sprejemljiv primer obveznih informacij je:





  LE SZP
  NE UPORABLJAJTE PO .../...
  Proizvajalec/številka sestavnega dela/serijska številka
  20 MPa/15 °C
  ECE R 110 SZP-2 (registrska št. ...)
  „Uporabljajte le tlačno varnostno napravo, ki jo odobri proizvajalec“ |
| --- | --- |

Oznake se namestijo v navedenem zaporedju, vendar se lahko posebne razporeditve razlikujejo, tako da ustrezajo razpoložljivemu prostoru. Sprejemljiv primer obveznih informacij je:

LE SZP

NE UPORABLJAJTE PO .../...

Proizvajalec/številka sestavnega dela/serijska številka

20 MPa/15 °C

ECE R 110 SZP-2 (registrska št. ...)

„Uporabljajte le tlačno varnostno napravo, ki jo odobri proizvajalec“

12.   PRIPRAVA ZA ODPOŠILJANJE

Pred odpošiljanjem iz trgovine proizvajalca je vsaka jeklenka v notranjosti čista in suha. Jeklenke, ki se ne zaprejo takoj s pritrditvijo ventila in po potrebi varnostnih naprav, imajo na vseh odprtinah pritrjene čepe, ki preprečujejo vstop vlage in ščitijo niti. Pred odpošiljanjem se v vse jeklene jeklenke in podlage razprši antikorozijsko sredstvo (npr. z vsebnostjo olja).

Kupcu se predloži izjava proizvajalca o uporabi in vse potrebne informacije za zagotovitev ustreznega ravnanja, uporabe in pregleda pri uporabi jeklenke. Izjava je v skladu z Dodatkom D k tej prilogi.

---

(1)  Ni obvezno, če se uporablja preskusna metoda za jeklenke s pomanjkljivostjo iz odstavka A.7 Dodatka A k tej prilogi.

(2)  Datum poteka veljavnosti ne presega določene življenjske dobe. Datum poteka veljavnosti se lahko pritrdi na jeklenko ob odpošiljanju, če so bile jeklenke shranjene v suhem prostoru brez notranjega tlaka.

Dodatek A

PRESKUSNE METODE

A.1   NATEZNI PRESKUSI, JEKLO IN ALUMINIJ

Natezni preskus se izvede na materialu, vzetemu iz valjastega dela izdelane jeklenke, z uporabo pravokotnega preskušanca, oblikovanega v skladu z metodo, opisano v standardu ISO 9809 za jeklo in standardu ISO 7866 za aluminij. Pri jeklenkah z varjenimi podlagami iz nerjavnega jekla je treba na materialu iz zvarov izvesti tudi preskuse nateznosti v skladu s postopkom iz odstavka 8.4 standarda EN 13322-2. Površini preskušanca, ki ustrezata notranji in zunanji površini jeklenke, nista strojno obdelani. Natezni preskus se izvede v skladu s standardom ISO 6892.

Opomba – Pozornost je namenjena metodi merjenja raztezka, opisani v standardu ISO 6892, zlasti kadar je natezni preskušanec stožčast, zaradi česar točka loma ni na sredini merilne dolžine.

A.2   UDARNI PRESKUS, JEKLENE JEKLENKE IN JEKLENE PODLAGE

Udarni preskus se izvede na materialu, vzetem iz valjastega dela izdelane jeklenke, na treh preskušancih v skladu s standardom ISO 148. Delci udarnega preskusa se vzamejo iz stene jeklenke v smeri, kot se zahteva v preglednici 6.2 Priloge 3A. Pri jeklenkah z varjenimi podlagami iz nerjavnega jekla je treba na materialu iz zvara izvesti tudi udarne preskuse v skladu s postopkom iz odstavka 8.6 standarda EN 13322-2. Zareza mora biti pravokotna na obe površini stene jeklenke. Za vzdolžne preskuse morajo biti preskušanci v celoti strojno obdelani (na šestih površinah), če pa debelina stene ne omogoča končne širine preskušanca 10 mm, mora biti širina čim bliže, kot je to izvedljivo, nazivni debelini stene jeklenke. Preskušanci, vzeti v prečni smeri, so strojno obdelani le na štirih površinah, notranja in zunanja površina stene pa jeklenke nista strojno obdelani.

A.3   PRESKUS NAPETOSTNIH RAZPOK ZARADI SULFIDA ZA JEKLO

Če v nadaljevanju ni navedeno drugače, se preskušanje izvede v skladu z metodo A-NACE standardnih postopkov nateznega preskusa, kot je opisano v standardu NACE TM0177-96. Preskusi se izvedejo na najmanj treh strojno obdelanih nateznih vzorcih s premerom 3,81 mm (0,150 palca), vzetih iz stene izdelane jeklenke ali podlage. Vzorci se namestijo pod stalno natezno obremenitev, enako 60 % določene plastičnosti jekla, potopljenega v raztopino destilirane vode z 0,5 -odstotnim pufrom (masni delež) natrijevega acetat trihidrata, prilagojeno začetni vrednosti pH 4,0 z uporabo ocetne kisline.

Raztopina je stalno nasičena pri sobni temperaturi in tlaku z 0,414 kPa (0,06 psia) vodikovega sulfida (ravnotežje dušika). Preskušani vzorci ne smejo odpovedati v 144 urah trajanja preskusa.

A.4   KOROZIJSKI PRESKUSI, ALUMINIJ

Korozijski preskusi za aluminijeve zlitine se izvedejo v skladu s Prilogo A k standardu ISO/DIS 7866 in izpolnjujejo tam navedene zahteve.

A.5   PRESKUSI RAZPOK ZARADI STALNE OBREMENITVE, ALUMINIJ

Odpornost proti razpokam zaradi stalne obremenitve se izvede v skladu s Prilogo D k standardu ISO/DIS 7866 in izpolnjuje tam navedene zahteve.

A.6   PRESKUS DELOVANJA PUŠČANJA PRED POČENJEM (PPP)

Tri izdelane jeklenke morajo biti pod nihajočim tlakom med največ 2 MPa in najmanj 30 MPa pri stopnji, ki ne presega 10 ciklov na minuto.

Vse jeklenke morajo odpovedati zaradi puščanja.

A.7   NIHANJE TLAKA PRI EKSTREMNI TEMPERATURI

Izdelane jeklenke z ovoji iz kompozitnih materialov brez vsakega zaščitnega premaza se preskusijo z nihajočim tlakom, pri čemer se ne sme pojaviti počenje, puščanje ali razmotanje vlaken:

| (a) | preskus opravljajte 48 ur pri ničnem tlaku, temperaturi 65 °C ali več in 95-odstotni ali višji relativni vlažnosti. Namen te zahteve je izpolnjen z razpršenjem s finim sprejem ali vodnim pršilom v komoro, vzdrževano pri 65 °C; |
| --- | --- |

(a)

preskus opravljajte 48 ur pri ničnem tlaku, temperaturi 65 °C ali več in 95-odstotni ali višji relativni vlažnosti. Namen te zahteve je izpolnjen z razpršenjem s finim sprejem ali vodnim pršilom v komoro, vzdrževano pri 65 °C;

| (b) | hidrostatično pod tlakom za 500 ciklov na leto določene življenjske dobe med največ 2 MPa in najmanj 26 MPa pri 65 °C ali več in 95-odstotni vlažnosti; |
| --- | --- |

(b)

hidrostatično pod tlakom za 500 ciklov na leto določene življenjske dobe med največ 2 MPa in najmanj 26 MPa pri 65 °C ali več in 95-odstotni vlažnosti;

| (c) | stabilizirane pri ničnem tlaku in temperaturi okolja; |
| --- | --- |

(c)

stabilizirane pri ničnem tlaku in temperaturi okolja;

| (d) | nato postavljene pod tlak od največ 2 MPa do najmanj 20 MPa za 500 ciklov na leto določene življenjske dobe pri – 40 °C ali manj. |
| --- | --- |

(d)

nato postavljene pod tlak od največ 2 MPa do najmanj 20 MPa za 500 ciklov na leto določene življenjske dobe pri – 40 °C ali manj.

Hitrost nihanja tlaka iz točke (b) ne presega 10 ciklov na minuto. Hitrost nihanja tlaka iz točke (d) ne presega 3 ciklov na minuto, razen če je pretvornik tlaka vgrajen neposredno v jeklenko. Namesti se ustrezna naprava za zapisovanje merilnih rezultatov, da se zagotovi vzdrževanje najnižje temperature tekočine med ciklom nizke temperature.

Po nihanju tlaka pri ekstremni temperaturi so jeklenke pod hidrostatičnim tlakom do pojava napake v skladu z zahtevami za hidrostatični preskus porušitve in dosežejo najnižji razpočni tlak, ki predstavlja 85 % najnižjega razpočnega tlaka konstrukcije. Za tip konstrukcije SZP-4 se pred hidrostatičnim preskusom porušitve preskusi tesnjenje jeklenk v skladu z odstavkom A.10.

A.8   PRESKUS TRDOTE PO BRINELLU

Preskus trdote se izvede na vzporedni steni na sredini in na kupolastem dnu vsake jeklenke ali podlage v skladu s standardom ISO 6506. Preskus se izvede po končni toplotni obdelavi, tako določene vrednosti trdote pa so v razponu, določenem za izdelavo.

A.9   PRESKUSI PREMAZA (OBVEZNO, ČE SE UPORABI ODSTAVEK 6.12(c) PRILOGE 3A)

A.9.1   Preskusi delovanja premaza

Premazi se ocenijo z uporabo naslednjih preskusnih metod ali enakovrednih nacionalnih standardov:

| (a) | preskušanje adhezije v skladu s standardom ISO 4624 z uporabo metode A ali B, kar je primerno. Premaz mora imeti stopnjo adhezije 4A ali 4B, kar je primerno; |
| --- | --- |

(a)

preskušanje adhezije v skladu s standardom ISO 4624 z uporabo metode A ali B, kar je primerno. Premaz mora imeti stopnjo adhezije 4A ali 4B, kar je primerno;

| (b) | prožnost v skladu z upogibnim preskusom trna za pritrjene organske prevleke ASTM D522 z uporabo preskusne metode B z 12,7 mm (0,5 palca) dolgim trnom pri določeni debelini pri – 20 °C. Vzorci za preskus prožnosti se pripravijo v skladu s standardom ASTM D522. Pri tem ne sme biti nobenih očitnih razpok; |
| --- | --- |

(b)

prožnost v skladu z upogibnim preskusom trna za pritrjene organske prevleke ASTM D522 z uporabo preskusne metode B z 12,7 mm (0,5 palca) dolgim trnom pri določeni debelini pri – 20 °C. Vzorci za preskus prožnosti se pripravijo v skladu s standardom ASTM D522. Pri tem ne sme biti nobenih očitnih razpok;

| (c) | odpornost proti udarcem v skladu s preskusno metodo odpornosti organskih premazov na vplive hitre deformacije (udarec) ASTM D2794. Premaz mora pri sobni temperaturi opraviti pospešen udarni preskus z 18 J (160 v-lbs); |
| --- | --- |

(c)

odpornost proti udarcem v skladu s preskusno metodo odpornosti organskih premazov na vplive hitre deformacije (udarec) ASTM D2794. Premaz mora pri sobni temperaturi opraviti pospešen udarni preskus z 18 J (160 v-lbs);

| (d) | kemijska odpornost pri splošnem preskušanju v skladu z vplivom gospodinjskih kemikalij na čisto in pigmentno organsko apreturo ASTM D1308. Preskusi se izvedejo z uporabo odprte metode točkovnega preskusa in 100-urno izpostavljenostjo 30-odstotni raztopini žveplove kisline (kislina akumulatorja s specifično težo 1,219) in 24-urno izpostavljenostjo polialkalnemu glikolu (npr. zavorna tekočina). Dviganje, mehurjenje ali mehčanje premaza se ne sme pojaviti. Adhezija med preskušanjem v skladu z ASTM D3359 mora ustrezati oceni 3; |
| --- | --- |

(d)

kemijska odpornost pri splošnem preskušanju v skladu z vplivom gospodinjskih kemikalij na čisto in pigmentno organsko apreturo ASTM D1308. Preskusi se izvedejo z uporabo odprte metode točkovnega preskusa in 100-urno izpostavljenostjo 30-odstotni raztopini žveplove kisline (kislina akumulatorja s specifično težo 1,219) in 24-urno izpostavljenostjo polialkalnemu glikolu (npr. zavorna tekočina). Dviganje, mehurjenje ali mehčanje premaza se ne sme pojaviti. Adhezija med preskušanjem v skladu z ASTM D3359 mora ustrezati oceni 3;

| (e) | najmanj 1 000-urna izpostavljenost v skladu s prakso za delovanje naprav za izpostavljenost svetlobi in vodi (fluorescenčen kondenzacijski tip W) za izpostavljenost nekovinskih materialov ASTM G53. Mehurjenje se ne sme pojaviti, adhezija med preskušanjem v skladu s standardom ISO 4624 pa mora ustrezati oceni 3. Največja dovoljena izguba sijaja je 20-odstotna; |
| --- | --- |

(e)

najmanj 1 000-urna izpostavljenost v skladu s prakso za delovanje naprav za izpostavljenost svetlobi in vodi (fluorescenčen kondenzacijski tip W) za izpostavljenost nekovinskih materialov ASTM G53. Mehurjenje se ne sme pojaviti, adhezija med preskušanjem v skladu s standardom ISO 4624 pa mora ustrezati oceni 3. Največja dovoljena izguba sijaja je 20-odstotna;

| (f) | najmanj 500-urna izpostavljenost v skladu s preskusno metodo ASTM B117 za preskus slane pršilne megle. Spodnji prerez ne sme presegati 3 mm pri zarisani oznaki, mehurjenje se ne sme pojaviti, adhezija med preskušanjem v skladu z ASTM D3359 pa mora ustrezati oceni 3; |
| --- | --- |

(f)

najmanj 500-urna izpostavljenost v skladu s preskusno metodo ASTM B117 za preskus slane pršilne megle. Spodnji prerez ne sme presegati 3 mm pri zarisani oznaki, mehurjenje se ne sme pojaviti, adhezija med preskušanjem v skladu z ASTM D3359 pa mora ustrezati oceni 3;

| (g) | odpornost proti krušenju pri sobni temperaturi z uporabo odpornosti premazov proti krušenju ASTM D3170. Premaz mora imeti oceno 7A ali boljšo, pri tem pa ne sme biti nobene izpostavljenosti substrata. |
| --- | --- |

(g)

odpornost proti krušenju pri sobni temperaturi z uporabo odpornosti premazov proti krušenju ASTM D3170. Premaz mora imeti oceno 7A ali boljšo, pri tem pa ne sme biti nobene izpostavljenosti substrata.

A.9.2   Preskusi premaza serije

| (a) | Debelina premaza:
  debelina premaza pri preskušanju v skladu s standardom ISO 2808 izpolnjuje zahteve glede konstrukcije. |
| --- | --- |

(a)

Debelina premaza:

debelina premaza pri preskušanju v skladu s standardom ISO 2808 izpolnjuje zahteve glede konstrukcije.

| (b) | Nanašanje lepil:
  moč adhezije premaza se izmeri v skladu s standardom ISO 4624 in mora imeti najnižjo oceno 4 pri merjenju z uporabo preskusne metode A ali B, kar je primerno. |
| --- | --- |

(b)

Nanašanje lepil:

moč adhezije premaza se izmeri v skladu s standardom ISO 4624 in mora imeti najnižjo oceno 4 pri merjenju z uporabo preskusne metode A ali B, kar je primerno.

A.10   PRESKUS TESNJENJA

Tesnjenje tipa konstrukcije SZP-4 se preskusi z uporabo naslednjega postopka (ali sprejemljive nadomestne možnosti):

| (a) | jeklenke se temeljito osušijo in so izpostavljene delovnim tlakom s suhim zrakom ali dušikom ter vsebujejo zaznaven plin, kot je helij; |
| --- | --- |

(a)

jeklenke se temeljito osušijo in so izpostavljene delovnim tlakom s suhim zrakom ali dušikom ter vsebujejo zaznaven plin, kot je helij;

| (b) | vsako puščanje na kateri koli točki, ki presega standardnih 0,004 cm3/h, je vzrok za zavrnitev. |
| --- | --- |

(b)

vsako puščanje na kateri koli točki, ki presega standardnih 0,004 cm3/h, je vzrok za zavrnitev.

A.11   HIDRAVLIČNI PRESKUS

Uporabi se ena od naslednjih dveh možnosti:

Možnost 1:   Preskus z vodnim ščitom

| (a) | Jeklenka se hidrostatično preskusi do najmanj 1,5-kratnega delovnega tlaka. Preskusni tlak v nobenem primeru ne sme presegati tlaka deformacijskega utrjevanja; |
| --- | --- |

(a)

Jeklenka se hidrostatično preskusi do najmanj 1,5-kratnega delovnega tlaka. Preskusni tlak v nobenem primeru ne sme presegati tlaka deformacijskega utrjevanja;

| (b) | tlak se vzdržuje dovolj dolgo (vsaj 30 sekund), da se zagotovi popolna razteznost. Noben notranji tlak, ki se uporablja po deformacijskem utrjevanju in pred hidrostatičnim preskusom, ne presega 90 % hidrostatičnega preskusnega tlaka. Če se preskusni tlak zaradi napake preskusne naprave ne more vzdrževati, se lahko preskus ponovi pri tlaku, povišanem za 700 kPa. Dovoljena sta le dva takšna ponovljena preskusa; |
| --- | --- |

(b)

tlak se vzdržuje dovolj dolgo (vsaj 30 sekund), da se zagotovi popolna razteznost. Noben notranji tlak, ki se uporablja po deformacijskem utrjevanju in pred hidrostatičnim preskusom, ne presega 90 % hidrostatičnega preskusnega tlaka. Če se preskusni tlak zaradi napake preskusne naprave ne more vzdrževati, se lahko preskus ponovi pri tlaku, povišanem za 700 kPa. Dovoljena sta le dva takšna ponovljena preskusa;

| (c) | proizvajalec določi primerno mejo stalnega prostorninskega raztezanja za uporabljeni preskusni tlak, vendar stalni raztezek v nobenem primeru ne sme preseči 5 % celotnega prostorninskega raztezanja, izmerjenega pri preskusnem tlaku. Elastično razteznost za tip konstrukcije SZP-4 določi proizvajalec. Vsaka jeklenka, ki ne ustreza meji zavrnitve, se zavrne in uniči ali uporabi za preskus serije. |
| --- | --- |

(c)

proizvajalec določi primerno mejo stalnega prostorninskega raztezanja za uporabljeni preskusni tlak, vendar stalni raztezek v nobenem primeru ne sme preseči 5 % celotnega prostorninskega raztezanja, izmerjenega pri preskusnem tlaku. Elastično razteznost za tip konstrukcije SZP-4 določi proizvajalec. Vsaka jeklenka, ki ne ustreza meji zavrnitve, se zavrne in uniči ali uporabi za preskus serije.

Možnost 2:   Tlačni preskus

Hidrostatični tlak v jeklenki postopoma in redno narašča, dokler se ne doseže preskusni tlak, enak vsaj 1,5-kratnemu delovnemu tlaku. Preskusni tlak jeklenke se vzdržuje dovolj dolgo (najmanj 30 sekund) za potrditev, da ni nobene težnje k zmanjševanju tlaka, in zagotovitev tesnjenja.

A.12   PRESKUS PORUŠITVE S HIDROSTATIČNIM TLAKOM

| (a) | Hitrost vzpostavljanja zračnega tlaka ne presega 1,4 MPa na sekundo (200 psi/sekundo) pri tlakih, ki presegajo 80 % razpočnega tlaka izdelave. Če hitrost vzpostavljanja zračnega tlaka pri tlakih, ki presegajo 80 % razpočnega tlaka izdelave, presega 350 kPa/sekundo (50 psi/sekundo), mora biti jeklenka nameščena sistematično med virom tlaka in napravo za merjenje tlaka ali pa je treba najnižji razpočni tlak izdelave zadržati za 5 sekund; |
| --- | --- |

(a)

Hitrost vzpostavljanja zračnega tlaka ne presega 1,4 MPa na sekundo (200 psi/sekundo) pri tlakih, ki presegajo 80 % razpočnega tlaka izdelave. Če hitrost vzpostavljanja zračnega tlaka pri tlakih, ki presegajo 80 % razpočnega tlaka izdelave, presega 350 kPa/sekundo (50 psi/sekundo), mora biti jeklenka nameščena sistematično med virom tlaka in napravo za merjenje tlaka ali pa je treba najnižji razpočni tlak izdelave zadržati za 5 sekund;

| (b) | najnižji zahtevani (izračunani) razpočni tlak je najmanj 45 MPa in v nobenem primeru ni nižji od potrebne vrednosti za izpolnjevanje zahtev razmerja pritiska. Dejanski razpočni tlak se zabeleži. Valjasti ali kupolasti del jeklenke lahko poči. |
| --- | --- |

(b)

najnižji zahtevani (izračunani) razpočni tlak je najmanj 45 MPa in v nobenem primeru ni nižji od potrebne vrednosti za izpolnjevanje zahtev razmerja pritiska. Dejanski razpočni tlak se zabeleži. Valjasti ali kupolasti del jeklenke lahko poči.

A.13   NIHANJE TLAKA PRI TEMPERATURI OKOLJA

Nihanje tlaka se izvede v skladu z naslednjim postopkom:

| (a) | jeklenka, ki jo je treba preskusiti, se napolni z nekorozivno tekočino, kot je olje, inhibirana voda ali glikol; |
| --- | --- |

(a)

jeklenka, ki jo je treba preskusiti, se napolni z nekorozivno tekočino, kot je olje, inhibirana voda ali glikol;

| (b) | tlak v jeklenki niha med največ 2 MPa in najmanj 26 MPa pri stopnji, ki ne sme presegati 10 ciklov na minuto. |
| --- | --- |

(b)

tlak v jeklenki niha med največ 2 MPa in najmanj 26 MPa pri stopnji, ki ne sme presegati 10 ciklov na minuto.

Zabeleži se število ciklov do pojava napake, skupaj z mestom in opisom pojava napake.

A.14   PRESKUS V KISLEM OKOLJU

Na izdelani jeklenki je treba uporabiti naslednji preskusni postopek:

| (a) | območje površine jeklenke s premerom 150 mm se za 100 ur izpostavi 30-odstotni raztopini žveplove kisline (kislina akumulatorja s specifično maso 1,219), medtem ko se jeklenka vzdržuje pri 26 MPa; |
| --- | --- |

(a)

območje površine jeklenke s premerom 150 mm se za 100 ur izpostavi 30-odstotni raztopini žveplove kisline (kislina akumulatorja s specifično maso 1,219), medtem ko se jeklenka vzdržuje pri 26 MPa;

| (b) | jeklenka se nato poruši v skladu s postopkom iz odstavka A.12 in zagotovi razpočni tlak, ki presega 85 % najnižjega razpočnega tlaka izdelave. |
| --- | --- |

(b)

jeklenka se nato poruši v skladu s postopkom iz odstavka A.12 in zagotovi razpočni tlak, ki presega 85 % najnižjega razpočnega tlaka izdelave.

A.15   PRESKUS VŽIGA

A.15.1   Splošno

Preskusi vžiga so namenjeni za prikaz, da izdelane jeklenke, skupaj s protipožarnim sistemom (ventil jeklenke, tlačne varnostne naprave in/ali vgrajena toplotna izolacija), določenim v zasnovi, med preskušanjem pod določenimi požarnimi pogoji ne bodo počile. Med preskušanjem vžiga je v primeru počenja jeklenke potrebna velika previdnost.

A.15.2   Nastavitev jeklenke

Jeklenke se namestijo vodoravno z dnom jeklenke približno 100 mm nad virom ognja.

Kovinska zaščita se uporablja za preprečevanje neposrednih vplivov plamena na ventile jeklenk, vezne kose in/ali tlačne varnostne naprave. Kovinska zaščita ne sme biti v neposrednem stiku z navedenim protipožarnim sistemom (tlačne varnostne naprave ali ventil jeklenke). Kakršna koli napaka med preskusom ventila, veznega kosa ali cevke, ki ni del predvidenega zaščitnega sistema za izdelavo, razveljavi rezultat.

A.15.3   Vir ognja

Enotni vir ognja z dolžino 1,65 m zagotavlja neposreden vpliv plamena na površino jeklenke po njenem celotnem premeru.

Za vir ognja se lahko uporabi katero koli gorivo, če oskrbuje dovolj enakomerno toploto za vzdrževanje določenih preskusnih temperatur, dokler se jeklenka prezračuje. Izbira goriva mora upoštevati vprašanja onesnaževanja zraka. Razporeditev ognja se dovolj podrobno zabeleži za zagotovitev, da se lahko ponovi stopnja dovoda toplote v jeklenko. Kakršna koli napaka ali nestalnost vira ognja med preskusom razveljavi rezultat.

A.15.4   Meritve temperature in tlaka

Temperature površin se spremljajo z najmanj tremi termoelementi, nameščenimi na dnu jeklenke in porazdeljenimi v razmiku največ 0,75 m. Kovinska zaščita se uporabi za preprečevanje neposrednih vplivov plamena na termoelemente. Termoelementi pa so lahko vstavljeni tudi v kovinske bloke, manjše od 25 mm2.

Tlak v jeklenki se izmeri s tlačnim senzorjem brez spreminjanja konfiguracije sistema, ki se preskuša.

Temperature termoelementov in tlak v jeklenki se med preskusom zabeležijo v presledkih 30 sekund ali manj.

A.15.5   Splošne zahteve glede preskusa

Jeklenke so izpostavljene tlaku z zemeljskim plinom in se preskusijo v vodoravni smeri pri:

| (a) | delovnem tlaku; |
| --- | --- |

(a)

delovnem tlaku;

| (b) | 25-odstotnem delovnem tlaku. |
| --- | --- |

(b)

25-odstotnem delovnem tlaku.

Ogenj takoj po vžigu na površini jeklenke deluje na površino jeklenke vzdolž 1,65 m dolgega vira ognja in po premeru jeklenke. V 5 minutah vžiga mora vsaj en termoelement prikazati temperaturo vsaj 590 °C. Ta najnižja temperatura se vzdržuje v preostalem času trajanja preskusa.

A.15.6   Jeklenke, dolge 1,65 m ali manj

Središče jeklenke se namesti nad središče vira ognja.

A.15.7   Jeklenke, daljše od 1,65 m

Če je posoda na eni strani opremljena s tlačno varnostno napravo, se vir ognja začne na drugi strani jeklenke. Če je jeklenka opremljena s tlačno varnostno napravo na obeh koncih ali na več kot enem mestu po dolžini jeklenke, se središče vira ognja postavi na sredino med tlačni varnostni napravi, ki sta ločeni z največjo vodoravno razdaljo.

Če je jeklenka dodatno zaščitena s toplotno izolacijo, se izvedeta dva preskusa z ognjem pri delovnem tlaku, eden z ognjem s središčem na polovici dolžine jeklenke in drugi z začetnim ognjem na enem od robov jeklenke.

A.15.8   Sprejemljivi rezultati

Jeklenka se prezračuje prek tlačne varnostne naprave.

A.16   PRESKUSI S PREDIRANJEM

Jeklenko, izpostavljeno tlaku do 20 MPa ± 1 MPa s stisnjenim plinom, je treba predreti z armirano predirno kroglo s premerom 7,62 mm ali več. Krogla mora povsem predreti vsaj eno stransko steno jeklenke. Za tipe konstrukcije SZP-2, SZP-3 in SZP-4 mora izstrelek zadeti ob stransko steno pod kotom približno 45°. Na jeklenki se ne sme pojaviti drobitev. Zaradi izgube majhnih delcev materiala, ki posamično tehtajo največ 45 gramov, preskus ni neuspešno opravljen. Zabeleži se približna velikost vhodnih in izhodnih odprtin ter njihovih mest.

A.17   PRESKUSI DOVOLJENIH ODSTOPANJ RAZPOK KOMPOZITA

Le za tipe konstrukcij SZP-2, SZP-3 in SZP-4 ima ena izdelana jeklenka, skupaj z zaščitnim premazom, razpoke, zarezane v kompozit v vzdolžni smeri. Razpoke so večje od omejitev vizualnih pregledov, ki jih določi proizvajalec.

Razpokana jeklenka bo nato pod nihajočim tlakom od največ 2 MPa do najmanj 26 MPa za 3 000 ciklov, ki jim sledi dodatnih 12 000 ciklov pri temperaturi okolja; jeklenka v prvih 3 000 ciklih ne sme puščati ali počiti, vendar lahko zaradi puščanja odpove v zadnjih 12 000 ciklih. Vse jeklenke, ki ta preskus uspešno opravijo, se uničijo.

A.18   PRESKUS LEZENJA PRI VISOKI TEMPERATURI

Ta preskus je obvezen za vse tipe konstrukcij SZP-4 ter vse tipe konstrukcij SZP-2 in SZP-3, pri katerih temperaturna točka posteklenitve smolne matrice ne presega najvišje temperature materialov konstrukcije iz odstavka 4.4.2 Priloge 3A za vsaj 20 °C. Ena izdelana jeklenka se preskusi na naslednji način:

| (a) | jeklenka se izpostavi tlaku do 26 MPa in se vzdržuje pri temperaturi 100 °C najmanj 200 ur; |
| --- | --- |

(a)

jeklenka se izpostavi tlaku do 26 MPa in se vzdržuje pri temperaturi 100 °C najmanj 200 ur;

| (b) | jeklenka mora po preskusu izpolnjevati zahteve za hidrostatični preskus razteznosti A.11, preskus tesnjenja A.10 in preskus porušitve A.12. |
| --- | --- |

(b)

jeklenka mora po preskusu izpolnjevati zahteve za hidrostatični preskus razteznosti A.11, preskus tesnjenja A.10 in preskus porušitve A.12.

A.19   POSPEŠENI PRESKUS POČENJA POD PRITISKOM

Le za tipe konstrukcij SZP-2, SZP-3 in SZP-4 je ena jeklenka brez zaščitnega premaza pod hidrostatični tlakom do 26 MPa, medtem ko je potopljena v vodo pri 65 °C. Jeklenka se pri tem tlaku in temperaturi vzdržuje 1 000 ur. Jeklenka se nato poruši v skladu s postopkom iz odstavka A.12, vendar razpočni tlak preseže 85 % najnižjega razpočnega tlaka izdelave.

A.20   PRESKUS S PADCEM

Preskus s padcem se izvede na eni ali več izdelanih jeklenkah pri temperaturi okolja brez notranjega vzdrževanja zračnega tlaka ali pritrjenih ventilov. Jeklenke se spustijo na gladko betonsko ploščo ali tla. Ena jeklenka se spusti v vodoravni legi, z dnom 1,8 m nad površino, na katero pade. Ena jeklenka se spusti navpično na obeh koncih z ustrezne višine nad tlemi ali ploščo, tako da je potencialna energija 488 J, vendar višina spodnjega dela v nobenem primeru ne presega 1,8 m. Ena jeklenka se spusti pod kotom 45° na kupolo z višine, pri kateri je težišče pri 1,8 m; vendar če je spodnji del bližje tlom kot 0,6 m, se kot ob padcu spremeni, da se ohrani najnižja višina 0,6 m in težišče pri 1,8 m.

Po udarcu ob padcu so jeklenke pod nihajočim tlakom od največ 2 MPa do najmanj 26 MPa barov za 1 000 ciklov na leto določene življenjske dobe. Jeklenke lahko med nihanjem puščajo, vendar ne smejo počiti. Vse jeklenke, ki uspešno opravijo preskus z nihajočim tlakom, se uničijo.

A.21   PRESKUS S PRONICANJEM

Ta preskus je obvezen le za tip konstrukcij SZP-4. Ena izdelana jeklenka se napolni s stisnjenim zemeljskim plinom ali 90-odstotno mešanico dušika/10-odstotno mešanico helija do delovnega tlaka, postavi v zaprt zatesnjen prostor pri temperaturi okolja in nadzoruje zaradi puščanja, dokler se hitrost pronicanja ne ustali. Hitrost puščanja mora biti manjša od 0,25 ml zemeljskega plina ali helija na uro na liter prostornine vode, ki gre v jeklenko.

A.22   NATEZNE LASTNOSTI PLASTIKE

Natezna trdnost tečenja in končni raztezek plastičnega materiala podlage se določita pri temperaturi – 50 °C z uporabo standarda ISO 3628 in izpolnjujeta zahteve iz odstavka 6.3.6 Priloge 3A.

A.23   TEMPERATURA TALIŠČA PLASTIKE

Polimerni materiali iz končnih podlag se preskusijo v skladu z metodo iz standarda ISO 306 in izpolnjujejo zahteve iz odstavka 6.3.6 Priloge 3A.

A.24   ZAHTEVE GLEDE TLAČNE VARNOSTNE NAPRAVE

Tlačne varnostne naprave, ki jih določi proizvajalec, se izkažejo za združljive s pogoji uporabe iz odstavka 4 Priloge 3A in prek naslednjih preskusov ugotavljanja ustreznosti:

| (a) | en vzorec se 24 ur vzdržuje pri nadzorovani temperaturi najmanj 95 °C in tlaku, ki ni nižji od preskusnega tlaka (30 MPa). Na koncu tega preskusa ni nobenega puščanja ali vidnega znaka iztiskanja katere koli taljive kovine, uporabljene pri izdelavi; |
| --- | --- |

(a)

en vzorec se 24 ur vzdržuje pri nadzorovani temperaturi najmanj 95 °C in tlaku, ki ni nižji od preskusnega tlaka (30 MPa). Na koncu tega preskusa ni nobenega puščanja ali vidnega znaka iztiskanja katere koli taljive kovine, uporabljene pri izdelavi;

| (b) | na enem vzorcu se izvede preskus odpornosti pri hitrosti nihanja tlaka, ki ne presega 4 ciklov na minuto:






  (i) | pri 82 °C med izvedbo 10 000 ciklov med 2 MPa in 26 MPa; |
| --- | --- | --- |

(b)

na enem vzorcu se izvede preskus odpornosti pri hitrosti nihanja tlaka, ki ne presega 4 ciklov na minuto:

(i)

pri 82 °C med izvedbo 10 000 ciklov med 2 MPa in 26 MPa;

| (ii) | pri – 40 °C med izvedbo 10 000 ciklov med 2 MPa in 20 MPa. |
| --- | --- |

(ii)

pri – 40 °C med izvedbo 10 000 ciklov med 2 MPa in 20 MPa.

Na koncu tega preskusa ni nobenega puščanja ali kakršnega koli vidnega znaka iztiskanja katere koli taljive kovine, uporabljene pri izdelavi;

| (c) | izpostavljeni medeninasti deli tlačne varnostne naprave morajo uspešno opraviti preskus živosrebrovega nitrata, kot je opisano v ASTM B154, pri čemer ne smejo nastati razpoke zaradi napetostne korozije. Tlačna varnostna naprava se za 30 minut potopi v vodno raztopino živosrebrovega nitrata, ki vsebuje 10 g živosrebrovega nitrata in 10 ml dušikove kisline na liter raztopine. Po potopitvi se na tlačni varnostni napravi izvede enominutni preskus puščanja z uporabo aerostatičnega tlaka s 26 MPa in v tem času preveri zunanje tesnjenje sestavnega dela; nobeno puščanje ne sme presegati 200 cm3/h; |
| --- | --- |

(c)

izpostavljeni medeninasti deli tlačne varnostne naprave morajo uspešno opraviti preskus živosrebrovega nitrata, kot je opisano v ASTM B154, pri čemer ne smejo nastati razpoke zaradi napetostne korozije. Tlačna varnostna naprava se za 30 minut potopi v vodno raztopino živosrebrovega nitrata, ki vsebuje 10 g živosrebrovega nitrata in 10 ml dušikove kisline na liter raztopine. Po potopitvi se na tlačni varnostni napravi izvede enominutni preskus puščanja z uporabo aerostatičnega tlaka s 26 MPa in v tem času preveri zunanje tesnjenje sestavnega dela; nobeno puščanje ne sme presegati 200 cm3/h;

| (d) | izpostavljeni deli tlačne varnostne naprave, ki so iz nerjavnega jekla, morajo biti iz zlitine, odporne proti razpokam zaradi napetostne korozije, ki jo povzroča klorid. |
| --- | --- |

(d)

izpostavljeni deli tlačne varnostne naprave, ki so iz nerjavnega jekla, morajo biti iz zlitine, odporne proti razpokam zaradi napetostne korozije, ki jo povzroča klorid.

A.25   PRESKUS NAVORA KONČNEGA NASTAVKA

Trup jeklenke se zadrži, da ne rotira, končna nastavka jeklenke pa se izpostavita navoru 500 Nm, najprej v smeri privijanja povezave z navojem, nato pa še v smeri odvijanja ter nazadnje ponovno v smeri privijanja.

A.26   STRIŽNA TRDNOST SMOLE

Materiali iz smole se preskusijo na vzorčnem kosu, ki je reprezentativen za zunanji ovoj iz kompozitnih materialov v skladu z ASTM D2344 ali enakovrednim nacionalnim standardom. Potem ko je bil kompozit 24 ur v vreli vodi, mora imeti najmanjšo strižno trdnost 13,8 MPa.

A.27   NIHANJE TLAKA ZEMELJSKEGA PLINA

Ena izdelana jeklenka je pod nihajočim tlakom z uporabo stisnjenega zemeljskega plina od manj kot 2 MPa do delovnega tlaka za 300 ciklov. Noben cikel, ki vključuje polnjenje in zračenje jeklenke, ni daljši od 1 ure. Na jeklenki se izvede preskus tesnjenja, ki je v skladu z odstavkom A.10 in izpolnjuje zahteve iz tega odstavka. Po dokončanju nihanja tlaka zemeljskega plina se jeklenka prereže, nato pa se preveri prehod med podlago in končnim nastavkom, če obstaja dokaz o kakršni koli okvari, kot je razpoka zaradi obremenitve ali elektrostatična razelektritev.

Opomba – Med izvajanjem tega preskusa je treba posebno pozornost nameniti varnosti. Pred izvajanjem tega preskusa morajo jeklenke te konstrukcije uspešno prestati zahteve iz odstavka A.12 (hidrostatični preskus porušitve pod tlakom), odstavka 8.6.3 Priloge 3A (preskus z nihanjem tlaka pri temperaturi okolja) in odstavka A.21 (preskus pronicanja). Pred izvajanjem tega preskusa morajo jeklenke, ki jih je treba preskusiti, prestati zahteve iz odstavka A.10 (preskus tesnjenja).

A.28   PRESKUS UPOGIBANJA, VARJENE PODLAGE IZ NERJAVNEGA JEKLA

Preskusi upogibanja se izvedejo na materialu iz valjastega dela varjene podlage iz nerjavnega jekla v skladu s postopkom iz odstavka 8.5 standarda EN 13322-2. Preskušanec ne sme počiti, ko se okrog oblikovala upogiba navznoter tako dolgo, dokler ni razdalja med notranjimi robovi večja od premera oblikovala.

Dodatek B

(Nedodeljeno)

Dodatek C

(Nedodeljeno)

Dodatek D

OBRAZCI ZA POROČILO

Opomba – Ta dodatek ni obvezni del te priloge.

Uporabiti je treba naslednje obrazce:

| 1. | Poročilo o proizvodnji in Potrdilo o skladnosti – obvezno mora biti jasno, berljivo in v formatu obrazca 1. |
| --- | --- |

1.

Poročilo o proizvodnji in Potrdilo o skladnosti – obvezno mora biti jasno, berljivo in v formatu obrazca 1.

| 2. | Poročilo (1) o kemijski analizi materiala za kovinske jeklenke, podlage ali izbokline – obvezni so bistveni elementi, oznaka itd. |
| --- | --- |

2.

Poročilo (1) o kemijski analizi materiala za kovinske jeklenke, podlage ali izbokline – obvezni so bistveni elementi, oznaka itd.

| 3. | Poročilo (1) o mehanskih lastnostih materiala za kovinske jeklenke in podlage – obvezno je treba poročati o vseh preskusih, ki se zahtevajo v tem pravilniku. |
| --- | --- |

3.

Poročilo (1) o mehanskih lastnostih materiala za kovinske jeklenke in podlage – obvezno je treba poročati o vseh preskusih, ki se zahtevajo v tem pravilniku.

| 4. | Poročilo (1) o fizikalnih in mehanskih lastnostih materiala za nekovinske podlage – obvezno je treba poročati o vseh preskusih in informacijah, ki se zahtevajo v tem pravilniku. |
| --- | --- |

4.

Poročilo (1) o fizikalnih in mehanskih lastnostih materiala za nekovinske podlage – obvezno je treba poročati o vseh preskusih in informacijah, ki se zahtevajo v tem pravilniku.

| 5. | Poročilo (1) o analizi kompozita – obvezno je treba poročati o vseh preskusih in podatkih, ki se zahtevajo v tem pravilniku. |
| --- | --- |

5.

Poročilo (1) o analizi kompozita – obvezno je treba poročati o vseh preskusih in podatkih, ki se zahtevajo v tem pravilniku.

| 6. | Poročilo o hidrostatičnih preskusih, periodičnih preskusih z nihajočim tlakom in preskusih porušitve – obvezno je treba poročati o preskusu in podatkih, ki se zahtevajo v tem pravilniku.
  Obrazec 1: Poročilo proizvajalca in potrdilo o skladnosti
  Izdelal:
  Sedež:
  Predpisana številka registracije:
  Oznaka in številka proizvajalca:
  Serijska številka: ... od ... do vključno ...
  Opis jeklenke:
  VELIKOST: Zunanji premer: ... mm; Dolžina: ... mm
  Oznake, vtisnjene na vratu ali nalepkah jeklenke, so:






  (a) | „LE SZP“: ... |
| --- | --- | --- |

6.

Poročilo o hidrostatičnih preskusih, periodičnih preskusih z nihajočim tlakom in preskusih porušitve – obvezno je treba poročati o preskusu in podatkih, ki se zahtevajo v tem pravilniku.

Obrazec 1: Poročilo proizvajalca in potrdilo o skladnosti

Izdelal:

Sedež:

Predpisana številka registracije:

Oznaka in številka proizvajalca:

Serijska številka: ... od ... do vključno ...

Opis jeklenke:

VELIKOST: Zunanji premer: ... mm; Dolžina: ... mm

Oznake, vtisnjene na vratu ali nalepkah jeklenke, so:

(a)

„LE SZP“: ...

| (b) | „NE UPORABLJAJTE PO“: ... |
| --- | --- |

(b)

„NE UPORABLJAJTE PO“: ...

| (c) | „Oznaka proizvajalca“: ... |
| --- | --- |

(c)

„Oznaka proizvajalca“: ...

| (d) | Serijska številka in številka sestavnega dela: ... |
| --- | --- |

(d)

Serijska številka in številka sestavnega dela: ...

| (e) | Delovni tlak v MPa: ... |
| --- | --- |

(e)

Delovni tlak v MPa: ...

| (f) | Pravilnik: ... |
| --- | --- |

(f)

Pravilnik: ...

| (g) | Tip požarne zaščite: ... |
| --- | --- |

(g)

Tip požarne zaščite: ...

| (h) | Datum prvotnega preskusa tlaka (mesec in leto): ... |
| --- | --- |

(h)

Datum prvotnega preskusa tlaka (mesec in leto): ...

| (i) | Tara masa prazne jeklenke (v kg): ... |
| --- | --- |

(i)

Tara masa prazne jeklenke (v kg): ...

| (j) | Oznaka pooblaščenega organa ali inšpektorjev: ... |
| --- | --- |

(j)

Oznaka pooblaščenega organa ali inšpektorjev: ...

| (k) | Prostornina vode v l: ... |
| --- | --- |

(k)

Prostornina vode v l: ...

| (l) | Preskusni tlak v MPa: ... |
| --- | --- |

(l)

Preskusni tlak v MPa: ...

| (m) | Vsa posebna navodila: ... |
| --- | --- |

(m)

Vsa posebna navodila: ...

Vsaka jeklenka je bila izdelana z upoštevanjem vseh zahtev Pravilnika št. ... v skladu z zgornjim opisom jeklenke. Priložena so obvezna poročila o rezultatih preskusa.

Potrjujem, da so vsi ti rezultati preskusa v vseh pogledih zadovoljivi ter v skladu z zahtevami za zgoraj navedeni tip.

Opombe: ...

Homologacijski organ: ...

Podpis inšpektorja: ...

Podpis proizvajalca: ...

Kraj, datum: ...

---

(1)  Obrazce za poročilo iz točk 2 do 6 sestavi proizvajalec, vsebovati pa morajo popolno identifikacijo jeklenk in zahtev. Vsako poročilo morata podpisati homologacijski organ in proizvajalec.

Dodatek E

PREVERJANJE RAZMERIJ NAPETOSTI Z UPORABO MERILNIH LISTIČEV

| 1. | Povezanost napetosti in obremenitve vlaken je vedno elastična, zato so razmerja pritiska in razmerja obremenitve enaka. |
| --- | --- |

1.

Povezanost napetosti in obremenitve vlaken je vedno elastična, zato so razmerja pritiska in razmerja obremenitve enaka.

| 2. | Obvezni so merilni lističi z visokim raztezkom. |
| --- | --- |

2.

Obvezni so merilni lističi z visokim raztezkom.

| 3. | Merilni lističi morajo biti obrnjeni v smeri vlaken, na katera so nameščeni (tj. pri obročastih vlaknih na zunanji strani jeklenke so merilniki nameščeni v smeri obroča). |
| --- | --- |

3.

Merilni lističi morajo biti obrnjeni v smeri vlaken, na katera so nameščeni (tj. pri obročastih vlaknih na zunanji strani jeklenke so merilniki nameščeni v smeri obroča).

| 4. | Metoda 1 (uporablja se za jeklenke, pri katerih se ne uporablja visokonapetostno navijanje)






  (a) | Pred deformacijskim utrjevanjem se uporabljajo merilni lističi in umerjanje; |
| --- | --- | --- |

4.

Metoda 1 (uporablja se za jeklenke, pri katerih se ne uporablja visokonapetostno navijanje)

(a)

Pred deformacijskim utrjevanjem se uporabljajo merilni lističi in umerjanje;

| (b) | merijo se obremenitve pri deformacijskem utrjevanju, nični tlak po deformacijskem utrjevanju, delovni in najnižji razpočni tlak so bili izpolnjeni; |
| --- | --- |

(b)

merijo se obremenitve pri deformacijskem utrjevanju, nični tlak po deformacijskem utrjevanju, delovni in najnižji razpočni tlak so bili izpolnjeni;

| (c) | potrdi se, da obremenitev pri razpočnem tlaku, ločena od obremenitve pri delovnem tlaku, izpolnjuje zahteve glede razmerja napetosti. Pri hibridni konstrukciji se obremenitev pri delovnem tlaku primerja s porušno obremenitvijo jeklenk, ojačanih s posamezno vrsto vlaken. |
| --- | --- |

(c)

potrdi se, da obremenitev pri razpočnem tlaku, ločena od obremenitve pri delovnem tlaku, izpolnjuje zahteve glede razmerja napetosti. Pri hibridni konstrukciji se obremenitev pri delovnem tlaku primerja s porušno obremenitvijo jeklenk, ojačanih s posamezno vrsto vlaken.

| 5. | Metoda 2 (uporablja se za vse jeklenke)






  (a) | Pri ničnem tlaku po navijanju in deformacijskem utrjevanju se uporabljajo merilni lističi in umerjanje; |
| --- | --- | --- |

5.

Metoda 2 (uporablja se za vse jeklenke)

(a)

Pri ničnem tlaku po navijanju in deformacijskem utrjevanju se uporabljajo merilni lističi in umerjanje;

| (b) | merijo se obremenitve pri ničnem, delovnem in najnižjem razpočnem tlaku; |
| --- | --- |

(b)

merijo se obremenitve pri ničnem, delovnem in najnižjem razpočnem tlaku;

| (c) | po izvedenih meritvah obremenitev pri delovnem in najnižjem razpočnem tlaku se jeklenka pri ničnem tlaku in z nadzorovanimi merilnimi lističi prereže, tako da je predel, ki vsebuje merilni listič, dolg približno pet palcev. Podlaga se odstrani, ne da bi se kompozit poškodoval. Po odstranitvi podlage se izmerijo obremenitve; |
| --- | --- |

(c)

po izvedenih meritvah obremenitev pri delovnem in najnižjem razpočnem tlaku se jeklenka pri ničnem tlaku in z nadzorovanimi merilnimi lističi prereže, tako da je predel, ki vsebuje merilni listič, dolg približno pet palcev. Podlaga se odstrani, ne da bi se kompozit poškodoval. Po odstranitvi podlage se izmerijo obremenitve;

| (d) | naravnajo se izmerjene vrednosti obremenitev pri ničnem, delovnem in najnižjem razpočnem tlaku na podlagi velikosti obremenitve, izmerjene pri ničnem tlaku s podlago in brez nje; |
| --- | --- |

(d)

naravnajo se izmerjene vrednosti obremenitev pri ničnem, delovnem in najnižjem razpočnem tlaku na podlagi velikosti obremenitve, izmerjene pri ničnem tlaku s podlago in brez nje;

| (e) | potrdi se, da obremenitev pri razpočnem tlaku, ločena od obremenitve pri delovnem tlaku, izpolnjuje zahteve glede razmerja napetosti. Pri hibridni konstrukciji se obremenitev pri delovnem tlaku primerja s porušno obremenitvijo jeklenk, ojačanih s posamezno vrsto vlaken. |
| --- | --- |

(e)

potrdi se, da obremenitev pri razpočnem tlaku, ločena od obremenitve pri delovnem tlaku, izpolnjuje zahteve glede razmerja napetosti. Pri hibridni konstrukciji se obremenitev pri delovnem tlaku primerja s porušno obremenitvijo jeklenk, ojačanih s posamezno vrsto vlaken.

Dodatek F

METODE ZA UGOTAVLJANJE UČINKA POČENJA

F.1   DOLOČITEV MEST, OBČUTLJIVIH NA OBREMENITEV

Mesto in usmerjenost okvare zaradi obremenitve v jeklenkah se določita z ustrezno analizo pritiska ali s temeljitimi preskusi obremenitve na izdelanih jeklenkah, kot zahtevajo preskusi ugotavljanja ustreznosti konstrukcije za vsak tip konstrukcije. Če se uporabi analiza pritiska končnega elementa, se mesto, občutljivo na obremenitev, določi na podlagi mesta in usmerjenosti najvišje glavne natezne koncentracije napetosti na steni jeklenke ali podlagi pri delovnem tlaku.

F.2   PUŠČANJE PRED POČENJEM (PPP)

F.2.1   Tehnična kritična ocena. Ta analiza se lahko izvede kot dokaz, da bo izdelana jeklenka puščala v primeru napake v jeklenki ali na podlagi, ki se razvija v razpoko skozi steno. Ocena puščanja pred počenjem se izvede na stranski steni jeklenke. Če je občutljivo mesto na obremenitev zunaj stranske stene, se ocena puščanja pred počenjem prav tako izvede na tem mestu z uporabo pristopa stopnje II, kot je opisano v BS PD6493. Ocena vključuje naslednje korake:

| (a) | izmeri se največja dolžina (tj. glavna os) nastale razpoke skozi steno (običajno ovalna) od treh jeklenk, ki se preskusijo pod nihajočim tlakom na podlagi preskusov ugotavljanja ustreznosti izdelave (v skladu z odstavkoma A.13. in A.14 Dodatka A k tej prilogi) za vsak tip konstrukcije. V analizi se uporabi največja dolžina razpoke teh treh jeklenk. Oblikuje se polovalna razpoka skozi steno z glavno osjo, enako dvakratni izmerjeni najdaljši glavni osi, in manjšo osjo, enako 0,9-kratni debelini stene. Polovalna razpoka se oblikuje na mestih, navedenih v odstavku F.1. Razpoka je usmerjena tako, da največja glavna natezna napetost razširi razpoko; |
| --- | --- |

(a)

izmeri se največja dolžina (tj. glavna os) nastale razpoke skozi steno (običajno ovalna) od treh jeklenk, ki se preskusijo pod nihajočim tlakom na podlagi preskusov ugotavljanja ustreznosti izdelave (v skladu z odstavkoma A.13. in A.14 Dodatka A k tej prilogi) za vsak tip konstrukcije. V analizi se uporabi največja dolžina razpoke teh treh jeklenk. Oblikuje se polovalna razpoka skozi steno z glavno osjo, enako dvakratni izmerjeni najdaljši glavni osi, in manjšo osjo, enako 0,9-kratni debelini stene. Polovalna razpoka se oblikuje na mestih, navedenih v odstavku F.1. Razpoka je usmerjena tako, da največja glavna natezna napetost razširi razpoko;

| (b) | za oceno se uporabijo stopnje napetosti na steni/podlagi pri 26 MPa, ki izhajajo iz analize pritiska, kot je določeno v odstavku 6.6 Priloge 3A. Ustrezne sile raztezanja razpoke se izračunajo z uporabo oddelka 9.2 ali 9.3 iz BS PD6493; |
| --- | --- |

(b)

za oceno se uporabijo stopnje napetosti na steni/podlagi pri 26 MPa, ki izhajajo iz analize pritiska, kot je določeno v odstavku 6.6 Priloge 3A. Ustrezne sile raztezanja razpoke se izračunajo z uporabo oddelka 9.2 ali 9.3 iz BS PD6493;

| (c) | lomna žilavost izdelane jeklenke ali podlage iz izdelane jeklenke, kot je določena za aluminij pri sobni temperaturi in za jeklo pri – 40 °C, se določi z uporabo standardizirane tehnike preskušanja (ISO/DIS 12737 ali ASTM 813-89 ali BS 7448) v skladu z oddelkoma 8.4 in 8.5 iz BS PD6493; |
| --- | --- |

(c)

lomna žilavost izdelane jeklenke ali podlage iz izdelane jeklenke, kot je določena za aluminij pri sobni temperaturi in za jeklo pri – 40 °C, se določi z uporabo standardizirane tehnike preskušanja (ISO/DIS 12737 ali ASTM 813-89 ali BS 7448) v skladu z oddelkoma 8.4 in 8.5 iz BS PD6493;

| (d) | stopnja razpada plastike se izračuna v skladu z oddelkom 9.4 BS PD6493-91; |
| --- | --- |

(d)

stopnja razpada plastike se izračuna v skladu z oddelkom 9.4 BS PD6493-91;

| (e) | oblikovana razpoka je sprejemljiva v skladu z oddelkom 11.2 BS PD6493-91. |
| --- | --- |

(e)

oblikovana razpoka je sprejemljiva v skladu z oddelkom 11.2 BS PD6493-91.

F.2.2   PPP s porušitvijo razpokane jeklenke

Preskus z razpoko se izvede na stranski steni jeklenke. Če je mesto, občutljivo na obremenitev, kot je določeno v odstavku F.1, zunaj stranske stene, se preskus z razpoko izvede na tem mestu. Preskusni postopek je naslednji:

| (a) | Določitev dolžine razpoke pred počenjem
  Dolžina razpoke PPP na mestu, občutljivem na obremenitev, je dvakrat daljša od dolžine največje izmerjene dolžine nastale razpoke skozi steno pri treh jeklenkah, ki se preskusijo pod nihajočim tlakom do pojava napake na podlagi preskusov ugotavljanja ustreznosti konstrukcije za vsak tip konstrukcije; |
| --- | --- |

(a)

Določitev dolžine razpoke pred počenjem

Dolžina razpoke PPP na mestu, občutljivem na obremenitev, je dvakrat daljša od dolžine največje izmerjene dolžine nastale razpoke skozi steno pri treh jeklenkah, ki se preskusijo pod nihajočim tlakom do pojava napake na podlagi preskusov ugotavljanja ustreznosti konstrukcije za vsak tip konstrukcije;

| (b) | Razpoke jeklenke
  Za tip konstrukcij SZP-1 z mestom, občutljivim na obremenitev, na valjastem delu v osni smeri se zunanje razpoke strojno obdelajo vzdolžno, približno na sredini dolžine valjastega dela jeklenke. Razpoke nastanejo na najmanjši debelini stene osrednjega dela na podlagi meritev debeline na štirih točkah okoli jeklenke. Za tip konstrukcij SZP-1 z mestom, občutljivim na obremenitev, zunaj valjastega dela se razpoke PPP začnejo na notranji površini jeklenke v smeri občutljivosti na obremenitev. Za tip konstrukcij SZP-2 in SZP-3 so razpoke PPP na kovinski podlagi.
  Pri razpokah, ki jih je treba preskusiti z enakomernim tlakom, je rezilo za razpoke debelo približno 12,5 mm, s kotom 45° in polmerom konice največ 0,25 mm. Premer rezila za jeklenke z zunanjim premerom, manjšim od 140 mm, je 50 mm, za jeklenke z zunanjim premerom, večjim od 140 mm, pa od 65 do 80 mm (priporoča se standardno rezilo CVN).

  Opomba – Rezilo je treba redno ostriti za zagotovitev, da polmer konice ustreza specifikaciji.
  Globina razpoke se lahko prilagodi, da se z enakomernim hidrostatičnim tlakom doseže puščanje. Razpoka se ne sme razširiti za več kot 10 % zunaj povzročene razpoke, izmerjene na zunanji površini; |
| --- | --- |

(b)

Razpoke jeklenke

Za tip konstrukcij SZP-1 z mestom, občutljivim na obremenitev, na valjastem delu v osni smeri se zunanje razpoke strojno obdelajo vzdolžno, približno na sredini dolžine valjastega dela jeklenke. Razpoke nastanejo na najmanjši debelini stene osrednjega dela na podlagi meritev debeline na štirih točkah okoli jeklenke. Za tip konstrukcij SZP-1 z mestom, občutljivim na obremenitev, zunaj valjastega dela se razpoke PPP začnejo na notranji površini jeklenke v smeri občutljivosti na obremenitev. Za tip konstrukcij SZP-2 in SZP-3 so razpoke PPP na kovinski podlagi.

Pri razpokah, ki jih je treba preskusiti z enakomernim tlakom, je rezilo za razpoke debelo približno 12,5 mm, s kotom 45° in polmerom konice največ 0,25 mm. Premer rezila za jeklenke z zunanjim premerom, manjšim od 140 mm, je 50 mm, za jeklenke z zunanjim premerom, večjim od 140 mm, pa od 65 do 80 mm (priporoča se standardno rezilo CVN).

Opomba – Rezilo je treba redno ostriti za zagotovitev, da polmer konice ustreza specifikaciji.

Globina razpoke se lahko prilagodi, da se z enakomernim hidrostatičnim tlakom doseže puščanje. Razpoka se ne sme razširiti za več kot 10 % zunaj povzročene razpoke, izmerjene na zunanji površini;

| (c) | Preskusni postopek
  Preskus se izvede z enakomernim vzdrževanjem zračnega tlaka ali vzdrževanjem nihajočega zračnega tlaka, kot je opisano v nadaljevanju:






  (i) | Enakomerno vzdrževanje zračnega tlaka do porušitve
  Jeklenka je hidrostatično pod tlakom, dokler se tlak iz jeklenke ne sprosti na mestu razpoke. Vzdrževanje zračnega tlaka se izvede tako, kot je opisano v odstavku A.12 (Dodatek A k tej prilogi). |
| --- | --- | --- |

(c)

Preskusni postopek

Preskus se izvede z enakomernim vzdrževanjem zračnega tlaka ali vzdrževanjem nihajočega zračnega tlaka, kot je opisano v nadaljevanju:

(i)

Enakomerno vzdrževanje zračnega tlaka do porušitve

Jeklenka je hidrostatično pod tlakom, dokler se tlak iz jeklenke ne sprosti na mestu razpoke. Vzdrževanje zračnega tlaka se izvede tako, kot je opisano v odstavku A.12 (Dodatek A k tej prilogi).

| (ii) | Nihajoči tlak
  Preskusni postopek je v skladu z zahtevami iz odstavka A.13 Dodatka A k tej prilogi. |
| --- | --- |

(ii)

Nihajoči tlak

Preskusni postopek je v skladu z zahtevami iz odstavka A.13 Dodatka A k tej prilogi.

| (d) | Kriteriji sprejemljivosti za preskus z razpokano jeklenko
  Jeklenka uspešno opravi preskus, če sta izpolnjena naslednja pogoja:






  (i) | pri preskusu porušitve pod enakomernim tlakom mora biti tlak, pri katerem pride do puščanja, enak ali večji od 26 MPa.
  Pri preskusu porušitve pod enakomernim tlakom je dovoljena dolžina razpoke, izmerjena na zunanji površini v velikosti 1,1-kratne dolžine prvotne povzročene razpoke; |
| --- | --- | --- |

(d)

Kriteriji sprejemljivosti za preskus z razpokano jeklenko

Jeklenka uspešno opravi preskus, če sta izpolnjena naslednja pogoja:

(i)

pri preskusu porušitve pod enakomernim tlakom mora biti tlak, pri katerem pride do puščanja, enak ali večji od 26 MPa.

Pri preskusu porušitve pod enakomernim tlakom je dovoljena dolžina razpoke, izmerjena na zunanji površini v velikosti 1,1-kratne dolžine prvotne povzročene razpoke;

| (ii) | pri jeklenkah, preskušenih pod nihajočim tlakom, je dovoljena rast razpok zaradi obremenitve, ki presega dolžino prvotne povzročene razpoke. Vendar mora kljub temu priti do napake zaradi puščanja. Razširitev razpoke zaradi obremenitve se mora pojaviti na več kot 90 % dolžine prvotne povzročene razpoke. |
| --- | --- |

(ii)

pri jeklenkah, preskušenih pod nihajočim tlakom, je dovoljena rast razpok zaradi obremenitve, ki presega dolžino prvotne povzročene razpoke. Vendar mora kljub temu priti do napake zaradi puščanja. Razširitev razpoke zaradi obremenitve se mora pojaviti na več kot 90 % dolžine prvotne povzročene razpoke.

Opomba – Če te zahteve niso izpolnjene (napaka se pojavi pri manj kot 26 MPa, čeprav je napaka puščanje), se lahko izvede nov preskus z manj globoko razpoko. Če se napaka, tj. počenje, pojavi pri tlaku, večjem od 26 MPa, in je razpoka plitva, se lahko prav tako izvede nov preskus z globljo razpoko.

F.3   VELIKOST NAPAKE PRI PREGLEDU, KI NE POVZROČA POŠKODB (NDE)

F.3.1   Velikost napake NDE s tehnično kritično oceno

Izračuni se izvedejo v skladu z oddelkom 3 britanskega standarda (BS) PD 6493 po naslednjem postopku:

| (a) | razpoke zaradi obremenitve se oblikujejo na mestu velike napetosti na steni/podlagi kot dvodimenzionalne razpoke; |
| --- | --- |

(a)

razpoke zaradi obremenitve se oblikujejo na mestu velike napetosti na steni/podlagi kot dvodimenzionalne razpoke;

| (b) | zaradi tlaka med 2 MPa in 20 MPa se na podlagi analize pritiska določi uporabljena stopnja napetosti na mestu, občutljivem na obremenitev, kot je določeno v odstavku F.1 tega dodatka; |
| --- | --- |

(b)

zaradi tlaka med 2 MPa in 20 MPa se na podlagi analize pritiska določi uporabljena stopnja napetosti na mestu, občutljivem na obremenitev, kot je določeno v odstavku F.1 tega dodatka;

| (c) | upogibna in membranska obremenilna sestavina se lahko uporabita ločeno; |
| --- | --- |

(c)

upogibna in membranska obremenilna sestavina se lahko uporabita ločeno;

| (d) | najmanjše število tlačnih ciklov je 15 000; |
| --- | --- |

(d)

najmanjše število tlačnih ciklov je 15 000;

| (e) | podatki o razširitvi razpoke zaradi obremenitve se določijo v zraku v skladu z ASTM E647. Usmeritve ravnine razpoke so v smeri C–L (tj. ravnina razpoke pravokotno na obod in vzdolž osi jeklenke), kot je prikazano v ASTM E399. Stopnja se določi kot povprečje treh preskusov vzorcev. Če so na voljo specifični podatki o razširitvi razpoke zaradi obremenitve za material in pogoje uporabe, se lahko uporabijo v oceni; |
| --- | --- |

(e)

podatki o razširitvi razpoke zaradi obremenitve se določijo v zraku v skladu z ASTM E647. Usmeritve ravnine razpoke so v smeri C–L (tj. ravnina razpoke pravokotno na obod in vzdolž osi jeklenke), kot je prikazano v ASTM E399. Stopnja se določi kot povprečje treh preskusov vzorcev. Če so na voljo specifični podatki o razširitvi razpoke zaradi obremenitve za material in pogoje uporabe, se lahko uporabijo v oceni;

| (f) | obseg rasti razpoke v smeri debeline in smeri dolžine na tlačni nihaj se določi v skladu s koraki, opisanimi v oddelku 14.2 standarda BS PD 6493-91, z dopolnitvijo odnosa med stopnjo razširitve razpoke zaradi obremenitve, kot je določeno v točki (e), in vrsto sile raztezanja razpoke, ki ustreza uporabljenemu tlačnemu ciklu; |
| --- | --- |

(f)

obseg rasti razpoke v smeri debeline in smeri dolžine na tlačni nihaj se določi v skladu s koraki, opisanimi v oddelku 14.2 standarda BS PD 6493-91, z dopolnitvijo odnosa med stopnjo razširitve razpoke zaradi obremenitve, kot je določeno v točki (e), in vrsto sile raztezanja razpoke, ki ustreza uporabljenemu tlačnemu ciklu;

| (g) | z uporabo zgornjih korakov se izračunata največja dovoljena globina in dolžina napake, ki med življenjsko dobo konstrukcije ne povzročita napake jeklenke zaradi obremenitve ali počenja. Velikost napake za NDE je enaka ali manjša od izračunane največje dovoljene velikosti napake pri konstrukciji. |
| --- | --- |

(g)

z uporabo zgornjih korakov se izračunata največja dovoljena globina in dolžina napake, ki med življenjsko dobo konstrukcije ne povzročita napake jeklenke zaradi obremenitve ali počenja. Velikost napake za NDE je enaka ali manjša od izračunane največje dovoljene velikosti napake pri konstrukciji.

F.3.2   Velikost napake NDE pri razpokani jeklenki, izpostavljeni nihajočemu tlaku

Pri tipih konstrukcije SZP-1, SZP-2 in SZP-3 so tri jeklenke z umetnimi napakami, ki presegajo sposobnost odkrivanja NDE inšpekcijskega pregleda dolžine in globine napake iz odstavka 6.15 Priloge 3A, pod nihajočim tlakom do pojava napake v skladu s preskusno metodo iz odstavka A.13 (Dodatek A k tej prilogi). Pri tipu konstrukcij SZP-1 z mestom, občutljivim na obremenitve, na valjastem delu, se zunanje razpoke povzročijo na stranski steni. Pri tipu konstrukcije SZP-1 z mestom, občutljivim na obremenitev, zunaj stranske stene ter tipu konstrukcije SZP-2 in SZP-3 se povzročijo notranje razpoke. Notranje razpoke se lahko povzročijo pred toplotno obdelavo in zapiranjem dna jeklenke.

Jeklenke ne smejo puščati ali počiti v manj kot 15 000 ciklih. Dovoljena velikost napake za NDE je enaka ali manjša od velikosti umetne razpoke na tem mestu.

Dodatek G

NAVODILA PROIZVAJALCA POSODE O RAVNANJU Z JEKLENKAMI TER NJIHOVI UPORABI IN PREGLEDU

G.1   SPLOŠNO

Osnovni namen tega dodatka je kupcu, distributerju, monterju in uporabniku zagotoviti navodila za varno uporabo jeklenke v njeni predvideni življenjski dobi.

G.2   DOSTAVA

Proizvajalec kupca obvesti, da so navodila zagotovljena vsem strankam, ki so vključene v distribucijo, ravnanje, vgradnjo in uporabo jeklenk; dokument se lahko razmnoži za zagotovitev zadostnih kopij, vendar je označen, da se zagotovi sklicevanje na dostavljene jeklenke.

G.3   SKLICEVANJE NA OBSTOJEČE OZNAKE, STANDARDE IN PRAVILNIKE

Posebna navodila se lahko navedejo s sklicevanjem na nacionalne ali priznane oznake, standarde in pravilnike.

G.4   RAVNANJE Z JEKLENKO

Postopki ravnanja z jeklenkami se določijo za zagotovitev, da jeklenke ne bodo utrpele nesprejemljive škode ali kontaminacije.

G.5   VGRADNJA

Navodila za vgradnjo se določijo za zagotovitev, da jeklenke med vgradnjo in običajnim delovanjem ne bodo utrpele nesprejemljive škode v predvideni življenjski dobi.

Kjer vgradnjo določi proizvajalec, navodila po potrebi vsebujejo podrobnosti, kot je načrt vgradnje, uporaba elastičnih tesnilnih materialov, pravilno privijanje navorov in izogibanje neposredni izpostavljenosti jeklenke okolju kemičnih in mehaničnih stikov.

Če vgradnje ne določi proizvajalec, ta kupca opozori na morebitne dolgotrajne učinke vgradnega sistema vozila, na primer: gibanje karoserije vozila in razširitev/krčenje jeklenke pri delovnem tlaku in temperaturi.

Če je to primerno, je treba kupca opozoriti na potrebo po taki vgradnji, da se tekočine ali trdne snovi ne morejo nakopičiti in povzročiti materialne škode na jeklenki.

Določi se prava tlačna varnostna naprava, ki jo je treba vgraditi.

G.6   UPORABA JEKLENK

Proizvajalec kupca opozori na predvidene pogoje uporabe, ki jih določa ta pravilnik, zlasti na dovoljeno število tlačnih ciklov jeklenke, njeno življenjsko dobo v letih, omejitve kakovosti plina in najvišje dovoljene tlake.

G.7   PREGLED MED UPORABO

Proizvajalec jasno določi dolžnost uporabnika, da upošteva obvezne zahteve za pregled jeklenke (tj. interval ponovnega pregleda pooblaščenega osebja). Te informacije so v skladu z zahtevami za homologacijo konstrukcije.

Dodatek H

OKOLJSKI PRESKUS

H.1   PODROČJE UPORABE

Namen okoljskega preskusa je dokazati, da so jeklenke za stisnjeni zemeljski plin odporne proti izpostavljenosti okolju avtomobilskega podvozja in občasni izpostavljenosti drugim tekočinam. Ta preskus je razvila avtomobilska industrija Združenih držav Amerike (ZDA) kot odgovor na napake jeklenk, ki so jih povzročile razpoke zaradi napetostne korozije na ovoju iz kompozitnih materialov.

H.2   POVZETEK PRESKUSNE METODE

Jeklenka se najprej predkondicionira s kombinacijo udarcev z nihalom in gramozom, s čimer se simulirajo morebitni pogoji podvozja. Nato je izpostavljena zaporedju potopitve v simulirano cestno sol/kisel dež, izpostavljenosti drugim tekočinam, tlačnim nihajem ter izpostavljenosti visoki in nizki temperaturi. Ob koncu zaporedja preskusov je jeklenka pod hidravličnim tlakom do uničenja. Preostala odpornost proti porušitvi jeklenke ne sme biti manjša od 85 % najmanjše odpornosti proti porušitvi konstrukcije.

H.3   NASTAVITEV JEKLENKE IN PRIPRAVA

Jeklenka se preskusi v stanju, ki predstavlja nameščeno konfiguracijo, vključno s premazom (če je primerno), nosilci in tesnili ter napeljavo s tlakom, z uporabo konfiguracije pečatenja (tj. O-obroči), enako konfiguraciji pri uporabi. Nosilci se lahko pred vgradnjo za preskus potopitve pobarvajo ali premažejo, če se pobarvajo ali premažejo pred vgradnjo v vozilo.

Jeklenke se preskusijo razdeljene vodoravno in nominalno ob svoji vodoravni središčnici v „zgornje“ in „spodnje“ dele. Spodnji del jeklenke bo izmenično potopljen v okolje cestne soli/kislega dežja ter v ogret ali ohlajen zrak.

Zgornji del bo razdeljen na 5 različnih območij ter bo označen za predkondicioniranje in izpostavljenost tekočini. Območja bodo imela imenski premer 100 mm. Območja ne smejo prekrivati površine jeklenke. Medtem ko so območja primerna za preskušanje, ni potrebno, da so usmerjena vzdolž ene vrstice, vendar ne smejo pokrivati potopljenega dela jeklenke.

Čeprav se predkondicioniranje in izpostavljenost tekočini izvedeta na valjastem delu jeklenke, mora biti celotna jeklenka, vključno s kupolastimi deli, toliko odporna na izpostavljenost okolju, kot so odporna izpostavljena mesta.

Slika H.1

Usmeritev jeklenke in razmestitev izpostavljenih mest

Druga tekočina

Izpostavljena mesta

H.4   NAPRAVA ZA PREDKONDICIONIRANJE

Za predkondicioniranje preskusne jeklenke z udarcem z nihalom in gramozom so potrebne naslednje naprave:

| (a) | Udarec z nihalom
  Udarno telo je jekleno in ima obliko piramide, katere stranice so enakostranični trikotniki, osnovna ploskev je kvadrat, vrh in robovi pa so zaobljeni s polmerom 3 mm. Središče sunka nihala sovpada s težiščem piramide; od osi vrtenja nihala je oddaljena 1 m. Celotna masa nihala v središču sunka je 15 kg. Energija nihala v trenutku trka ni manjša od 30 Nm in je, kolikor je mogoče, blizu tej vrednosti.
  Med udarcem nihala je jeklenka pritrjena s končnimi nastavki ali predvidenimi nosilci. |
| --- | --- |

(a)

Udarec z nihalom

Udarno telo je jekleno in ima obliko piramide, katere stranice so enakostranični trikotniki, osnovna ploskev je kvadrat, vrh in robovi pa so zaobljeni s polmerom 3 mm. Središče sunka nihala sovpada s težiščem piramide; od osi vrtenja nihala je oddaljena 1 m. Celotna masa nihala v središču sunka je 15 kg. Energija nihala v trenutku trka ni manjša od 30 Nm in je, kolikor je mogoče, blizu tej vrednosti.

Med udarcem nihala je jeklenka pritrjena s končnimi nastavki ali predvidenimi nosilci.

| (b) | Udarec z gramozom
  Stroj je izdelan v skladu s specifikacijami konstrukcije, prikazanimi na sliki H.2. Ta postopek za delovanje opreme upošteva postopek, opisan v ASTM D3170, standardno preskusno metodo za odpornost premazov na krušenje, razen tega, da je lahko jeklenka med udarcem z gramozom pri temperaturi okolja. |
| --- | --- |

(b)

Udarec z gramozom

Stroj je izdelan v skladu s specifikacijami konstrukcije, prikazanimi na sliki H.2. Ta postopek za delovanje opreme upošteva postopek, opisan v ASTM D3170, standardno preskusno metodo za odpornost premazov na krušenje, razen tega, da je lahko jeklenka med udarcem z gramozom pri temperaturi okolja.

| (c) | Gramoz
  Obrečni cestni gramoz prehaja skozi 16-milimetrsko odprtino na zaslonu, vendar se zadrži na 9,5 mm veliki odprtini na zaslonu. Ob vsakem preskusu je treba uporabiti 550 ml kategoriziranega gramoza (približno od 250 do 300 kamnov). |
| --- | --- |

(c)

Gramoz

Obrečni cestni gramoz prehaja skozi 16-milimetrsko odprtino na zaslonu, vendar se zadrži na 9,5 mm veliki odprtini na zaslonu. Ob vsakem preskusu je treba uporabiti 550 ml kategoriziranega gramoza (približno od 250 do 300 kamnov).

Slika H.2

Preskus z udarcem z gramozom

H.5   OKOLJA IZPOSTAVLJENOSTI

| (a) | Okolje potopitve
  Na določeni stopnji zaporedja preskusa (preglednica 1) bo jeklenka usmerjena vodoravno s spodnjo tretjino premera jeklenke potopljeno v simulirano vodno raztopino kislega dežja/cestne soli. Raztopina vsebuje naslednje spojine: | deionizirano vodo; |
| --- | --- | --- |

(a)

Okolje potopitve

Na določeni stopnji zaporedja preskusa (preglednica 1) bo jeklenka usmerjena vodoravno s spodnjo tretjino premera jeklenke potopljeno v simulirano vodno raztopino kislega dežja/cestne soli. Raztopina vsebuje naslednje spojine:

deionizirano vodo;

| | natrijev klorid: 2,5 masnega odstotka ± 0,1 %; |
| --- | --- |

natrijev klorid: 2,5 masnega odstotka ± 0,1 %;

| | kalcijev klorid: 2,5 masnega odstotka ± 0,1 %; |
| --- | --- |

kalcijev klorid: 2,5 masnega odstotka ± 0,1 %;

| | žveplovo kislino: zadostuje za doseganje raztopine z vrednostjo pH 4,0 ± 0,2. |
| --- | --- |

žveplovo kislino: zadostuje za doseganje raztopine z vrednostjo pH 4,0 ± 0,2.

Koncentracijo raztopine in vrednost pH je treba prilagoditi pred vsakim korakom preskusa, pri katerem se uporablja ta tekočina.

Temperatura kopeli je 21 ± 5 °C. Med potopitvijo je nepotopljeni del jeklenke v zraku okolja.

| (b) | Izpostavljenost drugim tekočinam
  Na ustrezni stopnji zaporedja preskusa (preglednica 1) mora biti vsako označeno mesto za 30 minut izpostavljeno eni od petih raztopin. Med preskusom se uporabi enako okolje za vsako mesto. Raztopine so: | žveplova kislina: 19-odstotna raztopina v vodi glede na prostornino; |
| --- | --- | --- |

(b)

Izpostavljenost drugim tekočinam

Na ustrezni stopnji zaporedja preskusa (preglednica 1) mora biti vsako označeno mesto za 30 minut izpostavljeno eni od petih raztopin. Med preskusom se uporabi enako okolje za vsako mesto. Raztopine so:

žveplova kislina: 19-odstotna raztopina v vodi glede na prostornino;

| | natrijev hidroksid: 25-odstotna raztopina v vodi glede na prostornino; |
| --- | --- |

natrijev hidroksid: 25-odstotna raztopina v vodi glede na prostornino;

| | metanol/bencin: 30-/70-odstotne koncentracije; |
| --- | --- |

metanol/bencin: 30-/70-odstotne koncentracije;

| | amonijev nitrat: 28-odstotna raztopina v vodi glede na prostornino; |
| --- | --- |

amonijev nitrat: 28-odstotna raztopina v vodi glede na prostornino;

| | tekočina za čiščenje vetrobranskega stekla. |
| --- | --- |

tekočina za čiščenje vetrobranskega stekla.

Kadar je preskusni vzorec izpostavljen, je naravnan tako, da je območje izpostavljenosti zgoraj. Na območje izpostavljenosti se položi svitek steklene volne z debelino enega sloja (približno 0,5 mm), obrezan do ustreznih mer. S kapalko se na območje izpostavljenosti nanese 5 ml preskusne tekočine. Gazna blazinica se odstrani po 30-minutni izpostavljenosti jeklenke tlaku.

H.6   PRESKUSNI POGOJI

| (a) | Tlačni cikel
  Kot je določeno v zaporedju preskusa, je jeklenka pod nihajočim hidravličnim tlakom med najmanj 2 MPa in največ 26 MPa. Celotni cikel traja najmanj 66 sekund in vključuje najmanj 60 sekund vzdrževanja pri 26 MPa. Nominalni postopek cikla bo: | dvigne se od ≤ 2 MPa do ≥ 26 MPa; |
| --- | --- | --- |

(a)

Tlačni cikel

Kot je določeno v zaporedju preskusa, je jeklenka pod nihajočim hidravličnim tlakom med najmanj 2 MPa in največ 26 MPa. Celotni cikel traja najmanj 66 sekund in vključuje najmanj 60 sekund vzdrževanja pri 26 MPa. Nominalni postopek cikla bo:

dvigne se od ≤ 2 MPa do ≥ 26 MPa;

| | vzdržuje se pri ≥ 26 MPa za najmanj 60 sekund; |
| --- | --- |

vzdržuje se pri ≥ 26 MPa za najmanj 60 sekund;

| | spusti se od ≥ 26 MPa do ≤ 2 MPa; |
| --- | --- |

spusti se od ≥ 26 MPa do ≤ 2 MPa;

skupni najmanjši čas cikla mora biti 66 sekund.

| (b) | Tlak med izpostavljenostjo drugi tekočini
  Po uporabi drugih tekočin je jeklenka pod tlakom do najmanj 26 MPa za najmanj 30 minut. |
| --- | --- |

(b)

Tlak med izpostavljenostjo drugi tekočini

Po uporabi drugih tekočin je jeklenka pod tlakom do najmanj 26 MPa za najmanj 30 minut.

| (c) | Izpostavljenost visoki in nizki temperaturi
  Kot je opredeljeno v zaporedju preskusa, je celotna jeklenka izpostavljena zraku z visoko ali nizko temperaturo v stiku z zunanjo površino. Nizka temperatura zraka je – 40 °C ali manj, visoka temperatura zraka pa je 82 °C ± 5 °C. Za izpostavljenost nizki temperaturi se temperatura tekočine tipa jeklenk SZP-1 nadzoruje z uporabo termoelementa, vgrajenega v jeklenko za zagotovitev, da temperatura ostane pri – 40 °C ali nižje. |
| --- | --- |

(c)

Izpostavljenost visoki in nizki temperaturi

Kot je opredeljeno v zaporedju preskusa, je celotna jeklenka izpostavljena zraku z visoko ali nizko temperaturo v stiku z zunanjo površino. Nizka temperatura zraka je – 40 °C ali manj, visoka temperatura zraka pa je 82 °C ± 5 °C. Za izpostavljenost nizki temperaturi se temperatura tekočine tipa jeklenk SZP-1 nadzoruje z uporabo termoelementa, vgrajenega v jeklenko za zagotovitev, da temperatura ostane pri – 40 °C ali nižje.

H.7   PRESKUSNI POSTOPEK

| (a) | Predkondicioniranje jeklenke
  Vsako od petih območij, označenih za izpostavljenost drugi tekočini na zgornjem delu jeklenke, se predkondicionira z enim udarcem vrha telesa nihala v geometrijsko središče. Po udarcu se pet območij nadalje kondicionira z udarcem z gramozom.
  Srednji del spodnjega dela jeklenke, ki bo potopljen, se predkondicionira z udarcem vrha telesa nihala na treh mestih, ki so v razmiku približno 150 mm.
  Po udarcu se ta srednji del, ki je bil udarjen, nadalje kondicionira z udarcem z gramozom.
  Med predkondicioniranjem jeklenka ni pod tlakom. |
| --- | --- |

(a)

Predkondicioniranje jeklenke

Vsako od petih območij, označenih za izpostavljenost drugi tekočini na zgornjem delu jeklenke, se predkondicionira z enim udarcem vrha telesa nihala v geometrijsko središče. Po udarcu se pet območij nadalje kondicionira z udarcem z gramozom.

Srednji del spodnjega dela jeklenke, ki bo potopljen, se predkondicionira z udarcem vrha telesa nihala na treh mestih, ki so v razmiku približno 150 mm.

Po udarcu se ta srednji del, ki je bil udarjen, nadalje kondicionira z udarcem z gramozom.

Med predkondicioniranjem jeklenka ni pod tlakom.

| (b) | Zaporedje preskusa in cikli
  Zaporedje okolja izpostavljenosti, tlačni cikli in temperatura, ki jih je treba uporabiti, so določeni v preglednici 1.
  Površina jeklenke se med posameznimi stopnjami ne pere ali briše. |
| --- | --- |

(b)

Zaporedje preskusa in cikli

Zaporedje okolja izpostavljenosti, tlačni cikli in temperatura, ki jih je treba uporabiti, so določeni v preglednici 1.

Površina jeklenke se med posameznimi stopnjami ne pere ali briše.

H.8   SPREJEMLJIVI REZULTATI

Po zgoraj navedenem zaporedju preskusa se jeklenka hidravlično preskusi do uničenja v skladu s postopkom iz odstavka A.12 Dodatka A k tej prilogi. Razpočni tlak jeklenke ne sme biti nižji od 85 % najnižjega razpočnega tlaka konstrukcije.

Preglednica 1

Preskusni pogoji in zaporedje

| Koraki preskusa | Okolja izpostavljenosti | Število tlačnih ciklov | Temperatura |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Druge tekočine | — | Temperatura okolja |
| 2 | Potopitev | 1 875 | Temperatura okolja |
| 3 | Zrak | 1 875 | Visoka |
| 4 | Druge tekočine | — | Temperatura okolja |
| 5 | Potopitev | 1 875 | Temperatura okolja |
| 6 | Zrak | 3 750 | Nizka |
| 7 | Druge tekočine | — | Temperatura okolja |
| 8 | Potopitev | 1 875 | Temperatura okolja |
| 9 | Zrak | 1 875 | Visoka |
| 10 | Druge tekočine | — | Temperatura okolja |
| 11 | Potopitev | 1 875 | Temperatura okolja |

Koraki preskusa

Okolja izpostavljenosti

Število tlačnih ciklov

Temperatura

1

Druge tekočine

—

Temperatura okolja

2

Potopitev

1 875

Temperatura okolja

3

Zrak

1 875

Visoka

4

Druge tekočine

—

Temperatura okolja

5

Potopitev

1 875

Temperatura okolja

6

Zrak

3 750

Nizka

7

Druge tekočine

—

Temperatura okolja

8

Potopitev

1 875

Temperatura okolja

9

Zrak

1 875

Visoka

10

Druge tekočine

—

Temperatura okolja

11

Potopitev

1 875

Temperatura okolja

PRILOGA 3B

Rezervoarji za tekoče gorivo – Vakuumsko izolirane posode za shranjevanje zemeljskega plina kot goriva za motorna vozila

1.   PODROČJE UPORABE

Ta priloga določa minimalne zahteve za rezervoarje za tekoče gorivo, ki se lahko ponovno napolnijo. Rezervoarji so namenjeni le shranjevanju utekočinjenega zemeljskega plina kot goriva za motorna vozila, na katera se namestijo rezervoarji. Rezervoarji so iz kakršnega koli nerjavnega avstenitnega jekla, z obliko ali načinom izdelave, ki ustreza določenim pogojem uporabe.

Rezervoarji za UZP, vključeni v to prilogo, se uvrščajo v razred 5.

Pogoji uporabe, ki veljajo za rezervoarje, so podrobno opisani v odstavku 2.

Ta priloga temelji na delovnem tlaku najmanj 26 MPa. Drugi delovni tlaki (WP) se lahko prilagodijo z naravnavanjem preskusnega tlaka z ustreznim faktorjem (razmerje) po naslednji enačbi:

Ptest = 1,3 (WP + 0,1) [MPa]

Življenjsko dobo rezervoarjev določi proizvajalec in se lahko razlikuje glede na uporabo.

2.   POGOJI UPORABE

2.1   Splošno

2.1.1   Standardni pogoji uporabe

Standardni pogoji uporabe iz tega oddelka so podlaga za konstrukcijo, izdelavo, pregled, preskušanje in homologacijo rezervoarjev, ki bodo trajno vgrajeni v vozila in se bodo uporabljali za skladiščenje zemeljskega plina pri kriogeni temperaturi za uporabo kot gorivo za vozila.

2.1.2   Uporaba rezervoarjev

Navedeni pogoji uporabe so namenjeni tudi za zagotovitev informacij o varni uporabi rezervoarjev iz tega pravilnika za:

| (a) | proizvajalce rezervoarjev; |
| --- | --- |

(a)

proizvajalce rezervoarjev;

| (b) | imetnike rezervoarjev; |
| --- | --- |

(b)

imetnike rezervoarjev;

| (c) | konstruktorje ali izvajalce, ki so odgovorni za vgradnjo rezervoarjev; |
| --- | --- |

(c)

konstruktorje ali izvajalce, ki so odgovorni za vgradnjo rezervoarjev;

| (d) | konstruktorje ali imetnike opreme, ki se uporablja za ponovno polnjenje rezervoarjev v vozilih; |
| --- | --- |

(d)

konstruktorje ali imetnike opreme, ki se uporablja za ponovno polnjenje rezervoarjev v vozilih;

| (e) | dobavitelje zemeljskega plina in |
| --- | --- |

(e)

dobavitelje zemeljskega plina in

| (f) | regulativne organe, ki so pristojni za uporabo rezervoarjev. |
| --- | --- |

(f)

regulativne organe, ki so pristojni za uporabo rezervoarjev.

2.1.3   Redno ponovno ugotavljanje ustreznosti

Priporočila za redno ponovno ugotavljanje ustreznosti z vizualnim pregledom ali preskušanjem med življenjsko dobo zagotovi proizvajalec jeklenk na podlagi uporabe v skladu s pogoji uporabe iz tega pravilnika. Vsak rezervoar se vsaj vsakih 120 mesecev po prvi namestitvi na vozilo (registracija vozila) ter ob vsaki ponovni namestitvi vizualno pregleda, ali ima zunanje poškodbe in obrabe, tudi pod podpornimi stremeni. Vizualni pregled opravi tehnična služba, ki jo imenuje ali prizna homologacijski organ v skladu s specifikacijami proizvajalca: rezervoarji brez nalepke z obveznimi informacijami ali z nalepkami z obveznimi informacijami, ki so kakor koli neberljive, se umaknejo iz uporabe. Če je mogoče rezervoar z gotovostjo identificirati glede na proizvajalca ali serijsko številko, se lahko nanjo pritrdi nadomestna nalepka, s katero lahko rezervoar ostane v uporabi.

2.1.4   Rezervoarji, ki so bili v vozilu ob trčenju

Rezervoarje, ki so bili v vozilu ob trčenju, ponovno pregleda organizacija, ki jo pooblasti proizvajalec, razen če da pristojni organ drugačna navodila. Rezervoarji, ki se ob trčenju niso poškodovali, se lahko vrnejo v uporabo, v nasprotnem primeru pa se rezervoar vrne proizvajalcu, da ga ta oceni.

2.1.5   Rezervoarji, ki so bili v ognju

Rezervoarje, ki so bile v ognju, ponovno pregleda organizacija, ki jo pooblasti proizvajalec, ali pa se zavržejo in umaknejo iz uporabe.

2.2   Najvišji tlaki

Najvišji dovoljeni delovni tlak določi proizvajalec in ustreza nazivnemu prvotno nastavljenemu tlaku varnostnega ventila. Razpočni tlak ne sme biti nižji od 26 MPa.

2.3   Temperaturni razpon

Temperatura tekočine v rezervoarjih je lahko od najmanj – 195 °C do največ 65 °C.

2.4   Sestava plina

Vodik je omejen na 2 % volumenskega deleža, če so rezervoarji narejeni iz jekla s skrajno natezno trdnostjo, ki presega 950 MPa.

2.5   Zunanje površine

Rezervoarji niso izdelani za stalno izpostavljenost mehanskim in kemičnim obremenitvam, na primer uhajanju iz tovora, ki ga prevaža vozilo, ali veliki obrabi zaradi cestnih razmer, ter so usklajeni s priznanimi standardi za vgradnjo. Vendar so lahko zunanje površine rezervoarja kljub temu nenamerno izpostavljene:

| (a) | topilom, kislinam in lužninam, gnojilom ter |
| --- | --- |

(a)

topilom, kislinam in lužninam, gnojilom ter

| (b) | avtomobilskim tekočinam, vključno z bencinom, hidravličnimi tekočinami, glikolom in oljem. |
| --- | --- |

(b)

avtomobilskim tekočinam, vključno z bencinom, hidravličnimi tekočinami, glikolom in oljem.

2.6   Uhajanje in zračenje

Pri rezervoarjih za UZP, ki so lahko v zaprtih prostorih dalj časa (npr. za čas uporabe), je treba pri uhajanju in zračenju zemeljskega plina (ali drugih vnetljivih snovi) iz rezervoarja ustrezno ukrepati, da se preprečijo nevarnosti zaradi uhajanja vnetljivih snovi v zaprtih prostorih.

2.7   Rezervoarji vozila za UZP imajo konstrukcijski zadrževalni čas (brez razbremenitve) najmanj pet dni po tem, ko so bili napolnjeni do neto teže in najvišje točke konstrukcijske temperature polnjenja/območja tlaka.

3.   HOMOLOGACIJA KONSTRUKCIJE

3.1   Splošno

Konstruktor rezervoarja homologacijskemu organu skupaj z zahtevo za homologacijo predloži:

| (a) | izjavo o uporabi (odstavek 3.2); |
| --- | --- |

(a)

izjavo o uporabi (odstavek 3.2);

| (b) | podatke o konstrukciji (odstavek 3.3); |
| --- | --- |

(b)

podatke o konstrukciji (odstavek 3.3);

| (c) | podatke o proizvodnji (odstavek 3.3.7); |
| --- | --- |

(c)

podatke o proizvodnji (odstavek 3.3.7);

| (d) | specifikacijski list (odstavek 3.3.8), |
| --- | --- |

(d)

specifikacijski list (odstavek 3.3.8),

| (e) | dodatne podporne podatke (odstavek 3.3.9.1). |
| --- | --- |

(e)

dodatne podporne podatke (odstavek 3.3.9.1).

3.2   Izjava o uporabi

Namen te izjave o uporabi je usmerjati uporabnike in monterje rezervoarjev ter obvestiti homologacijski organ, ki je odobril jeklenko, ali imenovanega zastopnika. Izjava o uporabi vključuje:

| (a) | izjavo, da je konstrukcija rezervoarja primerna za uporabo v skladu s pogoji za uporabo iz odstavka 4 za življenjsko dobo rezervoarja; |
| --- | --- |

(a)

izjavo, da je konstrukcija rezervoarja primerna za uporabo v skladu s pogoji za uporabo iz odstavka 4 za življenjsko dobo rezervoarja;

| (b) | življenjsko dobo; |
| --- | --- |

(b)

življenjsko dobo;

| (c) | minimalne zahteve glede preskusov in/ali pregledov med uporabo; |
| --- | --- |

(c)

minimalne zahteve glede preskusov in/ali pregledov med uporabo;

| (d) | zahtevane tlačne varnostne naprave; |
| --- | --- |

(d)

zahtevane tlačne varnostne naprave;

| (e) | podporne metode itd., zahtevane, vendar ne zagotovljene; |
| --- | --- |

(e)

podporne metode itd., zahtevane, vendar ne zagotovljene;

| (f) | opis konstrukcije rezervoarja; |
| --- | --- |

(f)

opis konstrukcije rezervoarja;

| (g) | konstrukcijski zadrževalni čas; |
| --- | --- |

(g)

konstrukcijski zadrževalni čas;

| (h) | katere koli druge informacije, potrebne za zagotovitev varne uporabe in pregleda rezervoarja. |
| --- | --- |

(h)

katere koli druge informacije, potrebne za zagotovitev varne uporabe in pregleda rezervoarja.

3.3   Podatki o konstrukciji

3.3.1   Risbe

Risbe vključujejo vsaj:

| (a) | naslov, referenčno številko, datum izdaje in po potrebi številke revizije z datumi izdaje; |
| --- | --- |

(a)

naslov, referenčno številko, datum izdaje in po potrebi številke revizije z datumi izdaje;

| (b) | sklice na ta pravilnik in vrsto rezervoarja; |
| --- | --- |

(b)

sklice na ta pravilnik in vrsto rezervoarja;

| (c) | vse mere tlačne posode skupaj z dovoljenimi odstopanji, vključno s podrobnostmi o oblikah končnih zapiral z najmanjšimi debelinami ter o odprtinah; |
| --- | --- |

(c)

vse mere tlačne posode skupaj z dovoljenimi odstopanji, vključno s podrobnostmi o oblikah končnih zapiral z najmanjšimi debelinami ter o odprtinah;

| (d) | maso rezervoarjev, skupaj z dovoljenimi odstopanji; |
| --- | --- |

(d)

maso rezervoarjev, skupaj z dovoljenimi odstopanji;

| (e) | specifikacije materiala, skupaj z minimalnimi mehanskimi in kemijskimi lastnostmi ali razponi dovoljenega odstopanja; |
| --- | --- |

(e)

specifikacije materiala, skupaj z minimalnimi mehanskimi in kemijskimi lastnostmi ali razponi dovoljenega odstopanja;

| (f) | druge podatke, kot je najnižji preskusni tlak. |
| --- | --- |

(f)

druge podatke, kot je najnižji preskusni tlak.

3.3.2   Poročilo o analizi pritiska

Zagotovi se analiza pritiska.

Sprejemljive metode izračuna vključujejo:

| (a) | končni element; |
| --- | --- |

(a)

končni element;

| (b) | končno razliko; |
| --- | --- |

(b)

končno razliko;

| (c) | mejni element; |
| --- | --- |

(c)

mejni element;

| (d) | drugo uveljavljeno metodo. |
| --- | --- |

(d)

drugo uveljavljeno metodo.

Zagotovi se preglednica, ki povzema pritiske, izračunane v poročilu.

3.3.3   Podatki o materialih

Zagotovi se podroben opis materialov in dovoljenih odstopanj lastnosti materialov, uporabljenih pri konstrukciji.

3.3.4   Podatki o preskusu ugotavljanja ustreznosti konstrukcije

Zagotovi se, da material, konstrukcija, izdelava in pregled rezervoarja ustrezajo njegovi predvideni uporabi, tako da so izpolnjene zahteve preskusov, zahtevanih za določeno konstrukcijo rezervoarja, pri preskušanju v skladu z ustreznimi preskusnimi metodami, ki so podrobneje opisane v Dodatku A k tej prilogi.

Podatki o preskusu vključujejo tudi mere, debeline sten in teže vsakega preskusnega rezervoarja.

3.3.5   Protipožarno varstvo

Navede se namestitev tlačnih varnostnih naprav, ki bodo rezervoar zaščitile pred nenadnim počenjem, ko pride v stik z ognjem, kot je določeno v odstavku A.1 Dodatka A k tej prilogi. Podatki o preskusu dokazujejo učinkovitost navedenega protipožarnega sistema.

3.3.6   Nosilci rezervoarja

V skladu z odstavkom 4.11 se zagotovijo podrobnosti o nosilcih rezervoarja ali zahtevah o nosilcih.

3.3.7   Podatki o proizvodnji

Zagotovijo se opisi postopkov izdelave in proizvodnih preskusov.

Naslednje je v skladu s standardom EN 1251-2 (2000):

| (a) | sistem kakovosti; |
| --- | --- |

(a)

sistem kakovosti;

| (b) | rezanje; |
| --- | --- |

(b)

rezanje;

| (c) | hladno oblikovanje; |
| --- | --- |

(c)

hladno oblikovanje;

| (d) | vroče oblikovanje; |
| --- | --- |

(d)

vroče oblikovanje;

| (e) | proizvodna dovoljena odstopanja; |
| --- | --- |

(e)

proizvodna dovoljena odstopanja;

| (f) | varjenje; |
| --- | --- |

(f)

varjenje;

| (g) | nevarjeni spoji. |
| --- | --- |

(g)

nevarjeni spoji.

3.3.8   Specifikacijski list

Na specifikacijskem listu se za vsako konstrukcijo rezervoarja navede povzetek dokumentov, ki vsebujejo informacije iz odstavka 5.1. Navedejo se naslov, referenčna številka, številke revizije ter datumi prve izdaje in poznejših izdaj vsakega dokumenta. Vse dokumente podpiše ali parafira izdajatelj. Specifikacijski list dobi številko in po potrebi številke revizije, s katerimi se lahko označi konstrukcija rezervoarja, in vključuje podpis inženirja, ki je skonstruiral rezervoar. Na specifikacijskem listu se zagotovi prostor za žig z registracijo načrta.

3.3.9.1   Dodatni podporni podatki

Po potrebi se zagotovijo dodatni podatki v podporo uporabi, na primer zgodovina uporabe materiala, predlaganega za uporabo, ali uporaba določene konstrukcije rezervoarja pod drugimi pogoji uporabe.

3.4   Homologacija in certifikacija

3.4.1   Pregledi in preskušanje

Oceno skladnosti je treba izvesti v skladu s predpisi iz odstavka 11 tega pravilnika.

Za zagotovitev skladnosti rezervoarjev s tem pravilnikom so rezervoarji pregledani v skladu z odstavkom 4.10, pregled pa opravi pristojni organ.

3.4.2   Potrdilo o preskusu

Če so rezultati preskusa prototipa v skladu z odstavkom 4.10 zadovoljivi, pristojni organ izda potrdilo o preskusu. Primer potrdila o preskusu je v Dodatku D k tej prilogi.

4.   ZAHTEVE

4.1   Splošno

Konstrukcija rezervoarjev vključuje vse ustrezne vidike, ki so nujni za zagotovitev, da je vsak rezervoar, izdelan v skladu s konstrukcijo, primeren za uporabo za določeno življenjsko dobo.

4.2   Konstrukcija

Ta pravilnik ne določa niti konstrukcije niti dovoljenih napetosti ali obremenitev, ampak zahteva, da se ustreznost konstrukcije vzpostavi z ustreznimi izračuni in prikaže na ta način, da lahko rezervoarji dosledno opravijo preskuse materiala, ustreznosti konstrukcije in proizvodne preskuse, ki so določeni v tem pravilniku.

4.3   Materiali

Uporabljeni materiali ustrezajo pogojem uporabe iz odstavka 2. Konstrukcija ne predvideva stika nezdružljivih materialov. Preskusi ustreznosti konstrukcije glede materialov so povzeti v preglednici 6.1.

Materiali rezervoarja za gorivo in njegovih dodatnih naprav so, kot je primerno, združljivi z:

| (a) | UZP; |
| --- | --- |

(a)

UZP;

| (b) | drugimi sredstvi in tekočinami v okolju vozila, kot so hladilne tekočine, zavorna tekočina in kislina akumulatorja. |
| --- | --- |

(b)

drugimi sredstvi in tekočinami v okolju vozila, kot so hladilne tekočine, zavorna tekočina in kislina akumulatorja.

Materiali, ki se uporabljajo pri nizki temperaturi, izpolnjujejo zahteve glede žilavosti iz standarda 21028-1 (2004). Za nekovinske materiale je primernost za nizke temperature potrjena s preskusno metodo, ki upošteva pogoje uporabe.

Materiali, ki se uporabljajo za zunanji ščit, zagotavljajo celovitost izolacijskega sistema in so narejeni iz avstenitnega nerjavnega jekla, njihov raztezek do razpoke pri nateznem preskusu pa je vsaj 12 % pri temperaturi tekočega dušika.

Za notranjo posodo je treba zagotoviti, da so materiali ves čas uporabe odporni na utrujenost zaradi obremenitve.

Pribitek za korozijo za notranjo posodo ni potreben. Pribitek za korozijo ni potreben na drugih površinah, če so ustrezno zaščitene pred korozijo.

Pri varjenih posodah imajo zvari lastnosti, enake tistim, ki so določene za osnovni material pri vseh temperaturah, ki jim je lahko material izpostavljen.

4.3.1   Sestava

Kemijsko sestavo vseh vrst jekla označujejo in določajo vsaj vsebnost ogljika, mangana, silicija, niklja, kroma in molibdena ter katerih koli drugih namerno dodanih legirnih elementov.

4.3.2   Natezni preskus

Natezne lastnosti varjenega jekla v notranji posodi se preskusijo v skladu s standardoma EN 895:1995 in EN 6892-1:2009.

4.3.3   Udarni preskus

Natezne lastnosti varjenega jekla v notranji posodi se preskusijo v skladu s standardoma EN 1251-2:2000 in EN 10045-1:1990.

4.3.4   Preskus upogibanja

Natezne lastnosti varjenega jekla v notranji posodi se preskusijo v skladu s standardom EN 910:1996.

4.3.5   Pregled zvarov

Radiografski pregled varjenega jekla v notranji posodi se izvede v skladu s standardoma EN 1251-2:2000 in EN 1435:1997.

4.4   Preskusni tlak

V proizvodnji se uporabi naslednji najnižji preskusni tlak v notranji posodi:

Ptest = 1,3 (WP + 0,1) [MPa]

Pri čemer je:

WP (delovni tlak) v MPa.

4.5   Analiza pritiska

Analiza pritiska se opravi za utemeljitev najmanjših debelin sten konstrukcije. Analiza pritiska se opravi za utemeljitev konstrukcije v delih notranjih držal, kadar so izpostavljeni pospeškom, opisanim v odstavku 18.4.4 tega pravilnika. Pritisk ne sme presegati najmanjše skrajne natezne trdnosti materiala, kadar je izračunana v skladu z linearnim modelom obremenitve. Dovoljenega pritiska v delih notranjih držal ni treba izračunati, če se lahko dokaže, da rezervoar za gorivo prenese pospeške iz odstavka 18.4.4 brez kakršnih koli poškodb strukture notranjega rezervoarja ali njegovih držal.

4.6   Pregledi in preskušanje

Pregled proizvodnje opredeli programe in postopke za:

| (a) | merila za pregled, preskuse in sprejemljivost proizvodnje ter |
| --- | --- |

(a)

merila za pregled, preskuse in sprejemljivost proizvodnje ter

| (b) | redne preglede uporabe, preskuse in merila sprejemljivosti. Interval vizualnega ponovnega pregleda zunanje površine rezervoarja je v skladu z odstavkom 2.1.3 te priloge. Vodič za navodila proizvajalca v zvezi z ravnanjem, uporabo in pregledi je v Dodatku B k tej prilogi. |
| --- | --- |

(b)

redne preglede uporabe, preskuse in merila sprejemljivosti. Interval vizualnega ponovnega pregleda zunanje površine rezervoarja je v skladu z odstavkom 2.1.3 te priloge. Vodič za navodila proizvajalca v zvezi z ravnanjem, uporabo in pregledi je v Dodatku B k tej prilogi.

4.7   Protipožarno varstvo

Vsi rezervoarji so pred ognjem zaščiteni s tlačnimi varnostnimi napravami. Rezervoarji, materiali, tlačne varnostne naprave in kakršna koli dodana izolacija ali zaščitni material se načrtujejo skupno, da se zagotovi zadostna varnost med izpostavljenostjo ognju v preskusu iz odstavka A.1 (Priloga 3B, Dodatek A).

Tlačne varnostne naprave se preskusijo v skladu z odstavkom A.1 (Priloga 3B, Dodatek A).

4.8   (Rezervirano)

4.9   Nosilci rezervoarja

Proizvajalec določi, kako so rezervoarji pritrjeni pri vgradnji v vozilo. Proizvajalec zagotovi tudi navodila za vgradnjo nosilcev, vključno z največjo vpenjalno silo in navorom, brez povzročitve nesprejemljive napetosti v rezervoarju ali škode na površini rezervoarja.

4.10   Preskusi ugotavljanja ustreznosti konstrukcije

Za homologacijo vsakega tipa rezervoarja je treba za material, konstrukcijo, izdelavo in pregled dokazati, da ustrezajo predvideni uporabi, saj izpolnjujejo ustrezne zahteve preskusov za ugotavljanje ustreznosti materialov, ki so povzeti v preglednici 6.1 v tej prilogi, in preskusov za ugotavljanje ustreznosti rezervoarjev, ki so povzeti v preglednici 6.2 v tej prilogi, z vsemi preskusi v skladu z ustreznimi preskusnimi metodami, kot je opisano v Dodatku A k tej prilogi. Izberejo se preskusni rezervoarji, pri preskusu pa je navzoč pristojni organ. Če se preskus izvede na več rezervoarjih, kot se zahteva v tej prilogi, se vsi rezultati dokumentirajo.

4.11   Pregledi in preskusi proizvodnje

Zagotovijo se opisi pregledov in preskusov proizvodnje.

Naslednje je v skladu s standardom EN 1251-2 (2000):

| (a) | faze pregleda; |
| --- | --- |

(a)

faze pregleda;

| (b) | preskusne plošče kontrole proizvodnje; |
| --- | --- |

(b)

preskusne plošče kontrole proizvodnje;

| (c) | neporušitveno preskušanje; |
| --- | --- |

(c)

neporušitveno preskušanje;

| (d) | popravek; |
| --- | --- |

(d)

popravek;

| (e) | preskušanje tlaka. |
| --- | --- |

(e)

preskušanje tlaka.

4.12   Neizpolnjevanje preskusnih zahtev

Če preskusne zahteve niso izpolnjene, se ponovno preskušanje izvede na naslednji način:

| (a) | če je dokazana napaka pri izvajanju preskusa ali merilna napaka, se opravi ponovni preskus. Če je rezultat tega preskusa zadovoljiv, se prvi preskus ne upošteva; |
| --- | --- |

(a)

če je dokazana napaka pri izvajanju preskusa ali merilna napaka, se opravi ponovni preskus. Če je rezultat tega preskusa zadovoljiv, se prvi preskus ne upošteva;

| (b) | če je bil preskus izveden zadovoljivo, se ugotovi vzrok napake preskusa. |
| --- | --- |

(b)

če je bil preskus izveden zadovoljivo, se ugotovi vzrok napake preskusa.

Če se napaka ugotovi med preskusi, ki ne povzročajo poškodb, se vsi ugotovljeni pomanjkljivi rezervoarji zavrnejo ali popravijo z odobreno metodo. Nezavrnjeni rezervoarji se štejejo za novo serijo. Vsi ustrezni preskusi prototipov ali preskusi serije, ki so potrebni za dokaz sprejemljivosti nove serije, se ponovno izvedejo. Tudi če so rezultati preskusov le deloma nezadovoljivi, se zavrnejo vsi rezervoarji serije.

4.13   Sprememba konstrukcije

Sprememba konstrukcije je vsaka sprememba pri izbiri strukturnih materialov ali sprememba mer, ki ni del običajnih dovoljenih proizvodnih odstopanj.

Pri manjših spremembah konstrukcije se lahko uporabi omejen program preskusov. Spremembe konstrukcije iz preglednice 6.4 zahtevajo preskušanje ustreznosti konstrukcije, kot je določeno v tej preglednici.

Preglednica 6.1

Preskusi ugotavljanja ustreznosti materialov

| Material notranje posode | Zadevni odstavek te priloge |
| --- | --- |
| Natezni preskus | 4.3.2 |
| Udarni preskus | 4.3.3 |
| Preskus upogibanja | 4.3.4 |
| Pregled zvarov | 4.3.5 |

Material notranje posode

Zadevni odstavek te priloge

Natezni preskus

4.3.2

Udarni preskus

4.3.3

Preskus upogibanja

4.3.4

Pregled zvarov

4.3.5

Preglednica 6.2

Preskusi ugotavljanja ustreznosti konstrukcije

| | Referenčna številka preskusa in priloge |
| --- | --- |
| Protipožarni preskus | Priloga 3B, Dodatek A, odstavek A.1 |
| Preskus padca | Priloga 3B, Dodatek A, odstavek A.2 |
| Preskus zadrževalnega časa | Priloga 3B, Dodatek A, odstavek A.3 |

Referenčna številka preskusa in priloge

Protipožarni preskus

Priloga 3B, Dodatek A, odstavek A.1

Preskus padca

Priloga 3B, Dodatek A, odstavek A.2

Preskus zadrževalnega časa

Priloga 3B, Dodatek A, odstavek A.3

Preglednica 6.3

Zahteve za pregled kritične proizvodnje

Kontrola kakovosti

Preskusne plošče kontrole proizvodnje

Neporušitveno preskušanje

Preskušanje tlaka

Preglednica 6.4

Sprememba konstrukcije

| | Tip preskusa |
| --- | --- |
| Sprememba konstrukcije | A.1 | Preskus vžiga |

Tip preskusa

Sprememba konstrukcije

A.1

Preskus vžiga

| A.2 | Preskus padca |
| --- | --- |

A.2

Preskus padca

| A.3 | Zadrževalni čas |
| --- | --- |

A.3

Zadrževalni čas

Premer > 20 %

X

X

X

Dolžina > 50 %

X

X

X

Delovni tlak > 20 %

X

X

X

Izolacijski material/metoda

X

X

4.14   Preskušanje tlaka

Vsak rezervoar se tlačno preskusi v skladu z odstavkom A.4 (Priloga 3B, Dodatek A).

4.15   Preskusi ugotavljanja ustreznosti konstrukcije rezervoarja

4.15.1   Splošno

Preskus ustreznosti se izvede na izdelanih rezervoarjih, ki so reprezentativni za običajno proizvodnjo in so dopolnjeni z identifikacijskimi oznakami. Izbira, spremljanje dela in dokumentiranje rezultatov morajo biti v skladu z odstavkom 4.11.

4.15.2   Preskus z vžigom

Preskus se izvede v skladu z odstavkom A.1 (Priloga 3B, Dodatek A) in izpolnjuje zahteve iz tega odstavka.

5.   OZNAČEVANJE

5.1   Proizvajalec na vsakem rezervoarju zagotovi vidne trajne oznake, ki so visoke vsaj 6 mm. Označuje se z nalepkami, pritrjenimi z lepilom, ali privarjenimi tablicami. Samolepilne nalepke in njihova uporaba so v skladu s standardom ISO 7225 ali enakovrednim standardom. Različne nalepke ali tablice so dovoljene in morajo biti nameščene tako, da jih ne zakrivajo pritrdilne sponke. Vsak rezervoar, ki je v skladu s to prilogo, je označen na naslednji način:

| (a) | obvezne informacije:






  (i) | „LE UZP“; |
| --- | --- | --- |

(a)

obvezne informacije:

(i)

„LE UZP“;

| (ii) | identifikacija proizvajalca; |
| --- | --- |

(ii)

identifikacija proizvajalca;

| (iii) | identifikacija rezervoarja (ustrezna številka sestavnega dela in edinstvena serijska številka za vsak rezervoar); |
| --- | --- |

(iii)

identifikacija rezervoarja (ustrezna številka sestavnega dela in edinstvena serijska številka za vsak rezervoar);

| (iv) | delovni tlak in temperatura; |
| --- | --- |

(iv)

delovni tlak in temperatura;

| (v) | številka pravilnika skupaj s tipom rezervoarja in registrsko številko certifikacije; |
| --- | --- |

(v)

številka pravilnika skupaj s tipom rezervoarja in registrsko številko certifikacije;

| (vi) | tlačne varnostne naprave in/ali ventili, ustrezni za uporabo rezervoarja, ali sredstva za pridobitev informacij o ustreznih protipožarnih sistemih; |
| --- | --- |

(vi)

tlačne varnostne naprave in/ali ventili, ustrezni za uporabo rezervoarja, ali sredstva za pridobitev informacij o ustreznih protipožarnih sistemih;

| (vii) | pri uporabi nalepk ima vsak rezervoar edinstveno identifikacijsko številko, vtisnjeno na izpostavljeni kovinski površini, da se omogoči sledljivost, če je nalepka uničena; |
| --- | --- |

(vii)

pri uporabi nalepk ima vsak rezervoar edinstveno identifikacijsko številko, vtisnjeno na izpostavljeni kovinski površini, da se omogoči sledljivost, če je nalepka uničena;

| (b) | neobvezne informacije:
  na posameznih nalepkah se lahko zagotovijo naslednji neobvezni podatki:






  (i) | razpon temperature plina, npr. – 195 °C do 65 °C; |
| --- | --- | --- |

(b)

neobvezne informacije:

na posameznih nalepkah se lahko zagotovijo naslednji neobvezni podatki:

(i)

razpon temperature plina, npr. – 195 °C do 65 °C;

| (ii) | nazivna prostornina vode, ki gre v rezervoar, z natančnostjo dveh pomembnih mest, npr. 120 litrov; |
| --- | --- |

(ii)

nazivna prostornina vode, ki gre v rezervoar, z natančnostjo dveh pomembnih mest, npr. 120 litrov;

| (iii) | datum prvotnega preskusa tlaka (mesec in leto). |
| --- | --- |

(iii)

datum prvotnega preskusa tlaka (mesec in leto).

Oznake se namestijo v navedenem zaporedju, vendar se lahko posebne razporeditve razlikujejo, tako da ustrezajo razpoložljivemu prostoru. Sprejemljiv primer obveznih informacij je:

| LE UZP
  Proizvajalec/številka sestavnega dela/serijska številka
  1,6 MPa (16 barov)/– 160 °C
  ECE R 110 UZP (registrska št. ...)
  „Uporabljajte le tlačno varnostno napravo, ki jo odobri proizvajalec“ |
| --- |

LE UZP

Proizvajalec/številka sestavnega dela/serijska številka

1,6 MPa (16 barov)/– 160 °C

ECE R 110 UZP (registrska št. ...)

„Uporabljajte le tlačno varnostno napravo, ki jo odobri proizvajalec“

6.   PRIPRAVE ZA ODPOŠILJANJE

Pred odpošiljanjem iz trgovine proizvajalca je vsak rezervoar v notranjosti čist. Rezervoarji, ki se ne zaprejo takoj s pritrditvijo ventila in po potrebi varnostnih naprav, imajo na vseh odprtinah pritrjene čepe, ki preprečujejo vstop vlage in ščitijo niti.

Kupcu se predloži izjava proizvajalca o uporabi in vse potrebne informacije za zagotovitev ustreznega ravnanja, uporabe in pregleda pri uporabi rezervoarjev. Izjava je v skladu z Dodatkom D k tej prilogi.

Dodatek A

PRESKUSNE METODE

A.1   PRESKUS VŽIGA

A.1.1   Splošno

Preskusi vžiga so namenjeni za prikaz, da izdelani rezervoarji, skupaj s protipožarnim sistemom (ventil rezervoarja, tlačni varnostni ventili in/ali vgrajena toplotna izolacija), določenim v izdelavi, med preskušanjem pod določenimi požarnimi pogoji ne bodo počili. Med preskušanjem vžiga je v primeru počenja rezervoarja potrebna velika previdnost.

A.1.2   Nastavitev rezervoarja

Notranji rezervoar mora imeti enako temperaturo kot je temperatura UZP. Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če je rezervoar za gorivo pred tem 24 ur vseboval količino tekočega UZP, ki je najmanj enaka polovici prostornine notranjega rezervoarja.

Rezervoar za gorivo mora biti napolnjen s UZP, pri čemer količina UZP, ki se izmeri po sistemu merjenja mase, znaša do 10 % največje dovoljene količine, ki jo lahko vsebuje notranji rezervoar.

A.1.3   Vir ognja

Dolžina in širina ognja presegata tlorisne dimenzije rezervoarja za gorivo za 0,1 m. Smernice za izvedbo ustreznega požarnega preskusa so navedene v standardu ISO 11439. Povprečna temperatura ognja mora biti med preskusom najmanj 590 °C

Za vir ognja se lahko uporabi katero koli gorivo, če oskrbuje dovolj enakomerno toploto za vzdrževanje določenih preskusnih temperatur, dokler se rezervoar prezračuje. Izbira goriva mora upoštevati vprašanja onesnaževanja zraka. Razporeditev ognja se dovolj podrobno zabeleži za zagotovitev, da se lahko ponovi stopnja dovoda toplote v rezervoar. Kakršna koli napaka ali nestalnost vira ognja med preskusom razveljavi rezultat.

A.1.4   Meritve temperature in tlaka

Povprečna temperatura prostora 10 mm pod rezervoarjem za gorivo, izmerjena z dvema ali več termoelementi, je najmanj 590 °C.

Temperature termoelementa in tlak v rezervoarju se med preskusom zabeležijo v presledkih 30 sekund ali manj.

A.1.5   Splošne zahteve glede preskusa

Tlak v rezervoarju za gorivo je na začetku preskusa v območju 0,1 MPa nasičenega tlaka UZP v notranjem rezervoarju.

Izmeri se čas od trenutka, ko povprečna temperatura prvič doseže 590 °C, do odprtja primarnega tlačnega varnostnega ventila.

Ko se tlačni varnostni ventil odpre, se preskus nadaljuje, dokler se izpuh tlačnega varnostnega ventila ne konča.

A.1.6   Sprejemljivi rezultati

Zadrževalni čas rezervoarja za gorivo, to je čas, preden se tlačni varnostni ventil odpre, ne sme biti manj kot 5 minut pri zunanjem ognju.

Rezervoar ne sme počiti, tlak v notranjem rezervoarju pa ne sme preseči območja dopustne napake notranjega rezervoarja. Sekundarna tlačna varnostna naprava omeji tlak v rezervoarju na preskusni tlak iz odstavka 4.4 Priloge 3B.

A.2   PRESKUS PADCA

Preskus padca se izvede na vsaki družini rezervoarjev za gorivo, da se preveri celovitost rezervoarja. Preskus padca vključuje 9-metrski preskus padca rezervoarja za gorivo na najbolj kritičnem območju rezervoarja (razen konca cevovoda) in 3-metrski preskus padca na koncu cevovoda. Rezervoar mora imeti težo, enakovredno polni teži tekočega dušika, nasičenega na polovico delovnega tlaka. V eni uri po preskusu padca ne sme biti izgube izdelka razen delovanja varnostnega ventila in pare med polnilnim vratom in sekundarnim kontrolnim ventilom pri preskusu padca, ki vključuje polnilni vrat. Izguba vakuuma, udrtine na posodi, ceveh in zaščiti cevi ter poškodbe na strukturi sistema nosilcev so sprejemljive.

Rezervoar se izpostavi navpičnemu preskusu padca, tako da pade na trdno, plosko, neprožno, gladko in vodoravno površino na mestih, opredeljenih v nadaljevanju. To se izvede tako, da se rezervoar obesi na najnižjo višino, ki je določena zgoraj, nad tlemi v točki, ki je diametralno nasproti udarnemu mestu, tako da je težišče navpično zgoraj.

Črpalke za gorivo in drugi pritrdilni elementi rezervoarja morajo prav tako izpolnjevati zahteve preskusa padca za rezervoar in biti pritrjeni kot del preskusov.

A.3   PRESKUS ZADRŽEVALNEGA ČASA

Rezervoar se napolni do 10 % najvišje dovoljene neto količine UZP na najvišji točki pri konstrukcijski temperaturi polnjenja/razpona tlaka, ki jo določi proizvajalec. Hidrostatični tlak se zabeleži vsako minuto vsaj 120 ur pri temperaturi okolja 20 °C ± 5 °C. Hidrostatični tlak je stabilen (v območju 10 kPa) ali se v času trajanja preskusa zvišuje. V času trajanja preskusa se meri in preverja, ali je teža kombiniranega rezervoarja in vsebine stabilna (v območju 1 %). Puščanje katere koli tekočine je nesprejemljivo (stanje brez mehurčkov). Sprejemljiv izmerjen hidrostatični tlak pri 120 urah ali več mora biti nižji od nazivnega prvotno nastavljenega tlaka varnostnega ventila v rezervoarju. Če je hidrostatični tlak nižji od nazivnega prvotno nastavljenega tlaka varnostnega ventila pri 120 urah, se lahko preskus nadaljuje, dokler se ne doseže navedeni tlak, najvišja točka pri konstrukcijski temperaturi polnjenja/razpona tlaka, ki jo določi proizvajalec, pa se lahko opredeli kot hidrostatični tlak, zabeležen 120 ur, preden je dosegel nazivni prvotno nastavljeni tlak varnostnega ventila. Proizvajalec lahko določi tudi zadrževalni čas, daljši od 120 ur, ali zadrževalni čas (daljši od 120 ur), pri katerem razmerje med konstrukcijsko temperaturo polnjenja in tlakom temelji na časovnem zapisu hidrostatičnega tlaka.

A.4   TLAČNI PRESKUS

Vsako notranjo posodo je treba preveriti pod preskusnim tlakom, ki je opredeljen v odstavku 4.4 Priloge 3B in se vzdržuje vsaj 30 sekund brez znakov puščanja, vidne deformacije ali druge poškodbe.

Dodatek B

OBRAZEC ZA POROČILO

Opomba – Ta dodatek ni obvezni del te priloge.

Uporabiti je treba naslednje obrazce:

| 1. | opis in serijska številka posode; |
| --- | --- |

1.

opis in serijska številka posode;

| 2. | potrdila o skladnosti, kot so varnostni ventili, ročni ventili, polnilna spojka itd.; |
| --- | --- |

2.

potrdila o skladnosti, kot so varnostni ventili, ročni ventili, polnilna spojka itd.;

| 3. | poročilo o radiografskem preskusu – varjeni šivi; |
| --- | --- |

3.

poročilo o radiografskem preskusu – varjeni šivi;

| 4. | poročilo o mehanskem preskusu – skupni natezni, upogibni, udarni preskusi; |
| --- | --- |

4.

poročilo o mehanskem preskusu – skupni natezni, upogibni, udarni preskusi;

| 5. | poročilo o preskusu materiala – vsi sestavni deli notranjih jeklenih posod. |
| --- | --- |

5.

poročilo o preskusu materiala – vsi sestavni deli notranjih jeklenih posod.

Dodatek C

NAVODILA PROIZVAJALCA REZERVOARJA O RAVNANJU Z REZERVOARJI TER NJIHOVI UPORABI IN PREGLEDU

C.1   SPLOŠNO

Osnovni namen tega dodatka je kupcu, distributerju, monterju in uporabniku zagotoviti navodila za varno uporabo rezervoarja v njegovi predvideni življenjski dobi.

C.2   DOSTAVA

Proizvajalec kupca obvesti, da so navodila zagotovljena vsem strankam, ki so vključene v distribucijo, ravnanje, vgradnjo in uporabo rezervoarja. Dokument se lahko razmnoži za zagotovitev zadostnih kopij, vendar je označen, da se zagotovi sklicevanje na dostavljen rezervoar.

C.3   SKLICEVANJE NA OBSTOJEČE OZNAKE, STANDARDE IN PRAVILNIKE

Posebna navodila se lahko navedejo s sklicevanjem na nacionalne ali priznane oznake, standarde in pravilnike.

C.4   RAVNANJE Z REZERVOARJEM

Postopki ravnanja z jeklenkami se določijo za zagotovitev, da rezervoar ne bo utrpel nesprejemljive škode ali kontaminacije.

C.5   VGRADNJA

Navodila za vgradnjo se določijo za zagotovitev, da rezervoar med vgradnjo in običajnim delovanjem ne bo utrpel nesprejemljive škode v predvideni življenjski dobi.

Kjer vgradnjo določi proizvajalec, navodila po potrebi vsebujejo podrobnosti, kot je načrt vgradnje, uporaba elastičnih tesnilnih materialov, pravilno privijanje navorov in izogibanje neposredni izpostavljenosti rezervoarja okolju kemičnih in mehaničnih stikov.

Če vgradnje ne določi proizvajalec, ta kupca opozori na morebitne dolgotrajne učinke vgradnega sistema vozila, na primer: gibanje karoserije vozila in razširitev/krčenje rezervoarja pri delovnem tlaku in temperaturi.

Če je to primerno, je treba kupca opozoriti na potrebo po taki vgradnji, da se tekočine ali trdne snovi ne morejo nakopičiti in povzročiti materialne škode na rezervoarju.

Določi se prava tlačna varnostna naprava, ki jo je treba vgraditi.

C.6   UPORABA REZERVOARJEV

Proizvajalec kupca opozori na predvidene pogoje uporabe, ki jih določa ta pravilnik, zlasti na najvišje dovoljene tlake rezervoarjev.

C.7   PREGLED MED UPORABO

Proizvajalec jasno določi dolžnost uporabnika, da upošteva obvezne zahteve za pregled rezervoarja (tj. interval ponovnega pregleda pooblaščenega osebja). Te informacije so v skladu z zahtevami za homologacijo konstrukcije.

Dodatek D

OBRAZEC ZA POROČILO 1

Opomba – Ta dodatek ni obvezni del te priloge.

Uporabiti je treba naslednje obrazce:

| 1. | Obrazec 1: Poročilo proizvajalca in potrdilo o skladnosti |
| --- | --- |

1.

Obrazec 1: Poročilo proizvajalca in potrdilo o skladnosti

| 2. | Izdelal: ... |
| --- | --- |

2.

Izdelal: ...

| 3. | Sedež: ... |
| --- | --- |

3.

Sedež: ...

| 4. | Predpisana številka registracije: ... |
| --- | --- |

4.

Predpisana številka registracije: ...

| 5. | Oznaka in številka proizvajalca: ... |
| --- | --- |

5.

Oznaka in številka proizvajalca: ...

| 6. | Serijska številka: ... od ... do vključno ... |
| --- | --- |

6.

Serijska številka: ... od ... do vključno ...

| 7. | Opis rezervoarja: ... |
| --- | --- |

7.

Opis rezervoarja: ...

| 8. | VELIKOST: Zunanji premer: ... mm; Dolžina: ... mm |
| --- | --- |

8.

VELIKOST: Zunanji premer: ... mm; Dolžina: ... mm

| 9. | Oznake, vtisnjene na vratu ali nalepkah rezervoarja, so:






  (a) | „LE UZP“: ... |
| --- | --- | --- |

9.

Oznake, vtisnjene na vratu ali nalepkah rezervoarja, so:

(a)

„LE UZP“: ...

| (b) | „NE UPORABLJAJTE PO“: ... |
| --- | --- |

(b)

„NE UPORABLJAJTE PO“: ...

| (c) | „Oznaka proizvajalca“: ... |
| --- | --- |

(c)

„Oznaka proizvajalca“: ...

| (d) | Serijska številka in številka sestavnega dela: ... |
| --- | --- |

(d)

Serijska številka in številka sestavnega dela: ...

| (e) | Delovni tlak v MPa: ... |
| --- | --- |

(e)

Delovni tlak v MPa: ...

| (f) | Pravilnik št.: ... |
| --- | --- |

(f)

Pravilnik št.: ...

| (g) | Tip požarne zaščite: ... |
| --- | --- |

(g)

Tip požarne zaščite: ...

| (h) | Datum prvotnega preskusa tlaka (mesec in leto): ... |
| --- | --- |

(h)

Datum prvotnega preskusa tlaka (mesec in leto): ...

| (i) | Tara masa praznega rezervoarja (v kg): ... |
| --- | --- |

(i)

Tara masa praznega rezervoarja (v kg): ...

| (j) | Oznaka pooblaščenega organa ali inšpektorjev: ... |
| --- | --- |

(j)

Oznaka pooblaščenega organa ali inšpektorjev: ...

| (k) | Prostornina vode v l: ... |
| --- | --- |

(k)

Prostornina vode v l: ...

| (l) | Preskusni tlak v MPa: ... |
| --- | --- |

(l)

Preskusni tlak v MPa: ...

| (m) | Vsa posebna navodila: ... |
| --- | --- |

(m)

Vsa posebna navodila: ...

| 10. | Vsak rezervoar je bil izdelan z upoštevanjem vseh zahtev Pravilnika št. ... v skladu z opisom rezervoarja zgoraj. Priložena so obvezna poročila o rezultatih preskusa. |
| --- | --- |

10.

Vsak rezervoar je bil izdelan z upoštevanjem vseh zahtev Pravilnika št. ... v skladu z opisom rezervoarja zgoraj. Priložena so obvezna poročila o rezultatih preskusa.

| 11. | Potrjujem, da so vsi ti rezultati preskusa v vseh pogledih zadovoljivi ter v skladu z zahtevami za zgoraj navedeni tip. |
| --- | --- |

11.

Potrjujem, da so vsi ti rezultati preskusa v vseh pogledih zadovoljivi ter v skladu z zahtevami za zgoraj navedeni tip.

| 12. | Pripombe: ... |
| --- | --- |

12.

Pripombe: ...

| 13. | Pristojni organ: ... |
| --- | --- |

13.

Pristojni organ: ...

| 14. | Podpis inšpektorja: ... |
| --- | --- |

14.

Podpis inšpektorja: ...

| 15. | Podpis proizvajalca: ... |
| --- | --- |

15.

Podpis proizvajalca: ...

| 16. | Kraj in datum: ... |
| --- | --- |

16.

Kraj in datum: ...

---

PRILOGA 4A

Predpisi o homologaciji samodejnega ventila za SZP, protipovratnega ventila, tlačnega varnostnega ventila, tlačne varnostne naprave (s sproženjem, odvisnim od temperature), prelivnega ventila, ročnega ventila in tlačne varnostne naprave (s sproženjem, odvisnim od tlaka)

1.   NAMEN TE PRILOGE JE DOLOČITEV PREDPISOV O HOMOLOGACIJI SAMODEJNEGA VENTILA, PROTIPOVRATNEGA VENTILA, TLAČNEGA VARNOSTNEGA VENTILA, TLAČNE VARNOSTNE NAPRAVE IN PRELIVNEGA VENTILA.

2.   SAMODEJNI VENTIL ZA SZP

2.1   Materiali samodejnega ventila za SZP, ki so med delovanjem izpostavljeni SZP, so združljivi s preskusnim SZP. Za preverjanje te združljivosti se uporabi postopek iz Priloge 5D.

2.2   Specifikacije delovanja

2.2.1   Samodejni ventil za SZP je izdelan tako, da je odporen proti tlaku, enakemu 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa), pri čemer ne pride do puščanja in deformacije.

2.2.2   Samodejni ventil za SZP je izdelan tako, da je odporen proti puščanju pri tlaku, enakem 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa) (glej Prilogo 5B).

2.2.3   Samodejni ventil za SZP je v običajnem stanju uporabe, ki ga določi proizvajalec, izpostavljen 20 000 operacijam; nato je deaktiviran. Samodejni ventil mora ostati odporen proti puščanju pri tlaku, enakem 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa) (glej Prilogo 5B).

2.2.4   Če je samodejni ventil med fazami samodejne ustavitve zaprt, se ga v skladu z odstavkom 2.2.3 izpostavi naslednjemu številu operacij:

| (a) | 200 000 ciklom (oznaka „H1“), če se motor samodejno ustavi, ko se ustavi vozilo; |
| --- | --- |

(a)

200 000 ciklom (oznaka „H1“), če se motor samodejno ustavi, ko se ustavi vozilo;

| (b) | 500 000 ciklom (oznaka „H2“), če se poleg določbe iz (a) motor samodejno ustavi tudi, ko vozilo vozi samo z električnim motorjem; |
| --- | --- |

(b)

500 000 ciklom (oznaka „H2“), če se poleg določbe iz (a) motor samodejno ustavi tudi, ko vozilo vozi samo z električnim motorjem;

| (c) | 1 000 000 ciklov (oznaka „H3“), če se poleg določbe iz (a) ali (b) motor samodejno ustavi tudi, ko se spusti pedal za plin.
  Ne glede na navedene določbe se šteje, da je ventil, ki je v skladu z (b), tudi v skladu z (a), in da je ventil, ki je v skladu s (c), tudi v skladu z (a) in (b). |
| --- | --- |

(c)

1 000 000 ciklov (oznaka „H3“), če se poleg določbe iz (a) ali (b) motor samodejno ustavi tudi, ko se spusti pedal za plin.

Ne glede na navedene določbe se šteje, da je ventil, ki je v skladu z (b), tudi v skladu z (a), in da je ventil, ki je v skladu s (c), tudi v skladu z (a) in (b).

2.2.5   Samodejni ventil za SZP je izdelan tako, da deluje pri temperaturah iz Priloge 5O.

2.3   Električni sistem, če obstaja, je izoliran od telesa samodejnega ventila. Upornost izolacije je > 10 ΜΩ.

2.4   Samodejni ventil, ki ga aktivira električni tok, je pri izključenem električnem toku v „zaprtem“ položaju.

2.5   Samodejni ventil mora ustrezati preskusnim postopkom za razred sestavnih delov, ki je določen v skladu s shemo na sliki 1-1 iz odstavka 3 tega pravilnika.

3.   PROTIPOVRATNI VENTIL

3.1   Materiali protipovratnega ventila, ki so med delovanjem izpostavljeni SZP, so združljivi s preskusnim SZP. Za preverjanje te združljivosti se uporabi postopek iz Priloge 5D.

3.2   Specifikacije delovanja

3.2.1   Nepovratni ventil je izdelan tako, da je odporen proti tlaku, enakemu 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa), pri čemer ne pride do puščanja in deformacije.

3.2.2   Protipovratni ventil je izdelan tako, da je odporen proti (zunanjemu) puščanju pri tlaku, enakem 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa) (glej Prilogo 5B).

3.2.3   Protipovratni ventil je v običajnem stanju uporabe, ki ga določi proizvajalec, izpostavljen 20 000 operacijam; nato je deaktiviran. Protipovratni ventil ostane odporen proti (zunanjemu) puščanju pri tlaku, enakem 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa) (glej Prilogo 5B).

3.2.4   Protipovratni ventil je izdelan tako, da deluje pri temperaturah iz Priloge 5O.

3.3   Protipovratni ventil mora ustrezati preskusnim postopkom za razred sestavnih delov, ki je določen v skladu s shemo na sliki 1-1 iz odstavka 3 tega pravilnika.

4.   TLAČNI VARNOSTNI VENTIL IN TLAČNA VARNOSTNA NAPRAVA

4.1   Materiali tlačnega varnostnega ventila in tlačne varnostne naprave, ki so med delovanjem izpostavljeni SZP, so združljivi s preskusnim SZP. Za preverjanje te združljivosti se uporabi postopek iz Priloge 5D.

4.2   Specifikacije delovanja

4.2.1   Tlačni varnostni ventil in tlačna varnostna naprava razreda 0 sta izdelana tako, da sta odporna proti tlaku, enakemu 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa) z zaprtim izhodom.

4.2.2   Tlačni varnostni ventil in tlačna varnostna naprava razreda 1 sta izdelana tako, da ne puščata pri tlaku, enakem 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa) z zaprtim izhodom (glej Prilogo 5B).

4.2.3   Tlačni varnostni ventil razredov 1 in 2 je izdelan tako, da ne pušča pri tlaku, enakem dvakratnemu delovnemu tlaku z zaprtimi izhodi.

4.2.4   Tlačna varnostna naprava je izdelana tako, da se pri temperaturi 110 °C ± 10 °C aktivira varovalka.

4.2.5   Tlačni varnostni ventil razreda 0 je izdelan tako, da deluje pri temperaturi od – 40 °C do 85 °C.

4.3   Tlačni varnostni ventil in tlačna varnostna naprava morata ustrezati preskusnim postopkom za razred sestavnih delov, ki je določen v skladu s shemo na sliki 1-1 iz odstavka 3 tega pravilnika.

5.   PRELIVNI VENTIL

5.1   Materiali prelivnega ventila, ki so med delovanjem izpostavljeni SZP, so združljivi s preskusnim SZP. Za preverjanje te združljivosti se uporabi postopek iz Priloge 5D.

5.2   Specifikacije delovanja

5.2.1   Če prelivni ventil ni vgrajen v rezervoar, je izdelan tako, da je odporen proti tlaku, enakemu 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa).

5.2.2   Prelivni ventil je izdelan tako, da je odporen proti puščanju pri tlaku, enakem 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa).

5.2.3   Prelivni ventil je izdelan tako, da deluje pri temperaturah iz Priloge 5O.

5.3   Prelivni ventil je nameščen v rezervoar.

5.4   Prelivni ventil je opremljen z obvodom za izravnavo tlakov.

5.5   Prelivni ventil zapre dovod goriva pri razliki v tlaku ventila 650 kPa.

5.6   Ko prelivni ventil zapre dovod goriva, obvodni tok skozi ventil ne sme presegati 0,05 m3/min pri diferenčnem tlaku 10 000 kPa.

5.7   Naprava mora ustrezati preskusnim postopkom za razred sestavnih delov, ki je določen v shemi na sliki 1-1 iz odstavka 3 tega pravilnika, razen nadtlaka, zunanjega tesnjenja, preskusa odpornosti proti suhi vročini, staranja zaradi ozona.

6.   ROČNI VENTIL

6.1   Ročni ventil razreda 0 je izdelan tako, da je odporen proti tlaku, enakemu 1,5-kratnemu delovnemu tlaku.

6.2   Ročni ventil razreda 0 je izdelan tako, da deluje pri temperaturah od – 40 °C do 85 °C.

6.3   Zahteve za ročni ventil

Na enem vzorcu se opravi preskus obremenitve pri hitrosti nihanja tlaka, ki ne presega 4 ciklov na minuto, in sicer na naslednji način: pri 20 °C med izvedbo 2 000 ciklov med 2 MPa in 26 MPa.

7.   TLAČNA VARNOSTNA NAPRAVA (S SPROŽENJEM, ODVISNIM OD TLAKA)

7.1   Materiali, iz katerih je sestavljena tlačna varnostna naprava (s sproženjem, odvisnim od tlaka) in ki so med delovanjem izpostavljeni SZP, morajo biti združljivi s preskusnim SZP. Za preverjanje te združljivosti se uporabi postopek iz Priloge 5D.

7.2   Specifikacije delovanja

7.2.1   Tlačna varnostna naprava (s sproženjem, odvisnim od tlaka) razreda 0 mora biti izdelana tako, da deluje pri temperaturah iz Priloge 5O.

7.2.2   Razpočni tlak mora biti 34 MPa ± 10 % pri temperaturi okolja in najvišji obratovalni temperaturi v skladu s Prilogo 5O.

7.3   Naprava mora ustrezati preskusnim postopkom za razred sestavnih delov, ki je določen v shemi na sliki 1-1 iz odstavka 3 tega pravilnika, razen nadtlaka ter notranjega in zunanjega tesnjenja.

7.4   Zahteve za tlačno varnostno napravo (s sproženjem, odvisnim od tlaka).

7.4.1   Neprekinjeno delovanje

7.4.1.1   Preskusni postopek

Tlačna varnostna naprava (s sproženjem, odvisnim od tlaka) se v skladu s preglednico 3 z vodo pod tlakom med 10 in 100 % delovnega tlaka ciklično izpostavi tlaku z največ 10 cikli na minuto pri temperaturi 82 °C ± 2 °C ali 57 °C ± 2 °C.

Preglednica 3

Preskusne temperature in nihaji

| Temperatura [°C] | Cikli |
| --- | --- |
| 82 | 2 000 |
| 57 | 18 000 |

Temperatura [°C]

Cikli

82

2 000

57

18 000

7.4.1.2   Zahteve

7.4.1.2.1   Po preskusu sestavni del ne sme puščati več kot 15 cm3/uro, če se pri temperaturi okolja in najvišji obratovalni temperaturi v skladu s Prilogo 5O izpostavi plinskemu tlaku, ki ustreza najvišjemu delovnemu tlaku.

7.4.1.2.2   Po preskusu mora razpočni tlak tlačne varnostne naprave (s sproženjem, odvisnim od tlaka) pri temperaturi okolja in najvišji obratovalni temperaturi v skladu s Prilogo 5O znašati 34 MPa ± 10 %.

7.4.2   Preskus odpornosti proti koroziji

7.4.2.1   Preskusni postopek

Tlačna varnostna naprava (s sproženjem, odvisnim od tlaka) se preskusi po preskusnem postopku iz Priloge 5E, razen preskusa tesnjenja.

7.4.2.2   Zahteve

7.4.2.2.1   Po preskusu sestavni del ne sme puščati več kot 15 cm3/uro, če se pri temperaturi okolja in najvišji obratovalni temperaturi v skladu s Prilogo 5O izpostavi plinskemu tlaku, ki ustreza najvišjemu delovnemu tlaku.

7.4.2.2.2   Po preskusu mora razpočni tlak tlačne varnostne naprave (s sproženjem, odvisnim od tlaka) pri temperaturi okolja in najvišji obratovalni temperaturi v skladu s Prilogo 5O znašati 34 MPa ± 10 %.

---

PRILOGA 4B

PREDPISI O HOMOLOGACIJI GIBLJIVIH CEVI ZA GORIVO ALI ZVIJAVIH CEVI ZA SZP IN ZVIJAVIH CEVI ZA UZP

0.   Namen te priloge je določitev predpisov o homologaciji gibljivih cevi za uporabo SZP ali UZP.

Ta priloga zajema tri vrste gibljivih cevi za uporabo SZP (a), (b), (c) in en tip cevi za uporabo UZP (d):

| (a) | visokotlačne cevi (razred 0); |
| --- | --- |

(a)

visokotlačne cevi (razred 0);

| (b) | srednjetlačne cevi (razred 1); |
| --- | --- |

(b)

srednjetlačne cevi (razred 1);

| (c) | nizkotlačne cevi (razred 2); |
| --- | --- |

(c)

nizkotlačne cevi (razred 2);

| (d) | nizkotlačne cevi za UZP (razred 5); |
| --- | --- |

(d)

nizkotlačne cevi za UZP (razred 5);

1.   VISOKOTLAČNE CEVI, RAZVRSTITEV V RAZRED 0

1.1   Splošne specifikacije

1.1.1   Cev je izdelana tako, da je odporna proti najvišjemu delovnemu tlaku, enakemu 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa).

1.1.2   Cev je izdelana tako, da je odporna proti temperaturam iz Priloge 5O.

1.1.3   Notranji premer je v skladu s preglednico 1 standarda ISO 1307.

1.2   Zgradba cevi

1.2.1   Cev mora biti sestavljena iz cevi z gladko notranjo steno in plašča iz primernega sintetičnega materiala, utrjenega z eno ali več vmesnimi plastmi.

1.2.2   Utrjevalne vmesne plasti so zaščitene s plaščem za preprečevanje korozije.

Če se za ojačevalne vmesne plasti uporabi material, ki je odporen proti koroziji (tj. nerjavno jeklo), plašč ni potreben.

1.2.3   Obloga in plašč morata biti gladka ter brez razpok, lukenj in tujkov.

Namenoma povzročen prebod plašča se ne šteje kot nepopolnost.

1.2.4   Plašč je treba namerno predreti, da ne nastanejo mehurčki.

1.2.5   Če je plašč predrt in je vmesni sloj izdelan iz materiala, ki ni odporen proti koroziji, je treba vmesni sloj zaščititi proti koroziji.

1.3   Specifikacije in preskusi za oblogo

1.3.1   Natezna trdnost in raztezek za gumijasti material in termoplastične elastomere (TPE)

1.3.1.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 37. Natezna trdnost najmanj 20 MPa in raztezek do pretrga najmanj 250 %.

1.3.1.2   Odpornost proti n-pentanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-pentan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-pentan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | obdobje potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

obdobje potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 20 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 20 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 25 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 25 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 30 %. |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 30 %.

Po 48-urni hrambi na zraku pri temperaturi 40 °C se masa v primerjavi z začetno vrednostjo ne sme zmanjšati za več kot 5 %.

1.3.1.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur.

Po staranju je treba vzorce kondicionirati pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti vsaj 21 dni pred izvedbo nateznega preskusa v skladu z odstavkom 1.3.1.1.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala.

1.3.2   Natezna trdnost in raztezek, značilna za termoplastični material.

1.3.2.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 527-2 pri naslednjih pogojih:

| (a) | tip vzorca: tip 1 BA; |
| --- | --- |

(a)

tip vzorca: tip 1 BA;

| (b) | natezna hitrost: 20 mm/min. |
| --- | --- |

(b)

natezna hitrost: 20 mm/min.

Material je treba pred preskusom kondicionirati vsaj 21 dni pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti.

Zahteve:

| (a) | natezna trdnost vsaj 20 MPa; |
| --- | --- |

(a)

natezna trdnost vsaj 20 MPa;

| (b) | raztezek do pretrga vsaj 100 %. |
| --- | --- |

(b)

raztezek do pretrga vsaj 100 %.

1.3.2.2   Odpornost proti n-pentanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-pentan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-pentan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | obdobje potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

obdobje potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 2 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 2 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 10 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 10 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 10 %. |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 10 %.

Po 48-urni hrambi na zraku pri temperaturi 40 °C se masa v primerjavi z začetno vrednostjo ne sme zmanjšati za več kot 5 %.

1.3.2.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur.

Po staranju je treba vzorce kondicionirati pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti vsaj 21 dni pred izvedbo nateznega preskusa v skladu z odstavkom 1.3.2.1.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala.

1.4   Specifikacije in preskusne metode za plašč

1.4.1   Natezna trdnost in raztezek za gumijasti material in termoplastične elastomere (TPE)

1.4.1.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 37. Natezna trdnost najmanj 10 MPa in raztezek do pretrga najmanj 250 %.

1.4.1.2   Odpornost proti n-heksanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-heksan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-heksan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | obdobje potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

obdobje potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 30 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 30 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 35 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 35 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 35 %. |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 35 %.

1.4.1.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur.

Po staranju je treba vzorce kondicionirati pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti vsaj 21 dni pred izvedbo nateznega preskusa v skladu z odstavkom 1.4.1.1.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala.

1.4.2   Natezna trdnost in raztezek, značilna za termoplastični material.

1.4.2.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 527-2 pri naslednjih pogojih:

| (a) | tip vzorca: tip 1 BA; |
| --- | --- |

(a)

tip vzorca: tip 1 BA;

| (b) | natezna hitrost: 20 mm/min. |
| --- | --- |

(b)

natezna hitrost: 20 mm/min.

Material je treba pred preskusom kondicionirati vsaj 21 dni pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti.

Zahteve:

| (a) | natezna trdnost vsaj 20 MPa; |
| --- | --- |

(a)

natezna trdnost vsaj 20 MPa;

| (b) | raztezek do pretrga vsaj 100 %. |
| --- | --- |

(b)

raztezek do pretrga vsaj 100 %.

1.4.2.2   Odpornost proti n-heksanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-heksan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-heksan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | obdobje potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

obdobje potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 2 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 2 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 10 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 10 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 10 %. |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 10 %.

Po 48-urni hrambi na zraku pri temperaturi 40 °C se masa v primerjavi z začetno vrednostjo ne sme zmanjšati za več kot 5 %.

1.4.2.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur.

Po staranju je treba vzorce kondicionirati pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti vsaj 21 dni pred izvedbo nateznega preskusa v skladu z odstavkom 1.4.2.1.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 20 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 20 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga 50 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga 50 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala.

1.4.3   Odpornost proti ozonu

1.4.3.1   Preskus je treba izvesti v skladu s standardom ISO 1431/1.

1.4.3.2   Preskušanci, katerih raztezek mora znašati 20 %, so 120 ur izpostavljeni zraku pri temperaturi 40 °C in koncentraciji ozona 50 delcev na 100 milijonov.

1.4.3.3   Razpoke na preskušancih niso dovoljene.

1.5   Specifikacije nepriklopljene cevi

1.5.1   Neprepustnost za plin (prepustnost)

1.5.1.1   Cev proste dolžine 1 m je treba povezati s posodo, napolnjeno s tekočim propanom s temperaturo 23 °C ± 2 °C.

1.5.1.2   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 4080.

1.5.1.3   Puščanje skozi steno cevi v 24 urah ne presega 95 cm3 na meter cevi.

1.5.2   Odpornost pri nizki temperaturi

1.5.2.1   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 4672-1978, metoda B.

| Preskusna temperatura | : | – 40 °C ± 3 °C;
  – 20 °C ± 3 °C, če je primerno. |
| --- | --- | --- |

Preskusna temperatura

:

– 40 °C ± 3 °C;

– 20 °C ± 3 °C, če je primerno.

1.5.2.3   Razpokanje ali počenje ni dovoljeno.

1.5.3   Preskus upogibanja

1.5.3.1   Prazna cev, dolga približno 3,5 m, mora 3 000-krat prestati izmenični preskus upogibanja, določen v nadaljevanju, ne da bi pri tem počila. Po preskusu mora cev zdržati preskusni tlak iz odstavka 1.5.4.2. Preskus se izvede na obeh novih ceveh in po staranju v skladu s standardom ISO 188, kot je predpisano v odstavku 1.4.2.3, in nato v skladu s standardom ISO 1817, kot je predpisano v odstavku 1.4.2.2.

1.5.3.2   Slika 1 (le primer)

| Notranji premer cevi
  (mm) | Polmer upogibanja (mm)
  (slika 1) | Razdalja med središčema (mm) (slika 1) |
| --- | --- | --- |
| navpično
  b | vodoravno
  a |
| do vključno 13 | 102 | 241 | 102 |
| 13–16 | 153 | 356 | 153 |
| 16–20 | 178 | 419 | 178 |

Notranji premer cevi

(mm)

Polmer upogibanja (mm)

(slika 1)

Razdalja med središčema (mm) (slika 1)

navpično

b

vodoravno

a

do vključno 13

102

241

102

13–16

153

356

153

16–20

178

419

178

1.5.3.3   Preskusna naprava (slika 1) je sestavljena iz jeklenega ogrodja z dvema lesenima kolesoma s širino platišča približno 130 mm.

Obod vsakega kolesa mora imeti utor, ki služi kot vodilo za cev.

Polmer koles, izmerjen na dnu utora, mora znašati toliko, kot je določeno v odstavku 1.5.3.2.

Vzdolžni srednji ravnini obeh koles morata biti v isti navpični ravnini, razdalja med središčema koles pa mora biti v skladu z odstavkom 1.5.3.2.

Vsako kolo se mora prosto vrteti okoli svoje osi.

Pogonski mehanizem potegne cev čez kolesa s hitrostjo štirih zaključenih gibov na minuto.

1.5.3.4   Cev, nameščena na kolesi, ima obliko črke S (glej sliko 1).

Konec, ki teče nad zgornjim kolesom, ima zadostno maso, ki mogoča, da se cev in kolesi tesno prilegajo. Del, ki teče nad spodnjim kolesom, je nameščen na pogonski mehanizem.

Mehanizem mora biti reguliran tako, da je celotna razdalja, ki jo cev prepotuje v obeh smereh, 1,2 m.

1.5.4   Hidravlični preskusni tlak in določitev najnižjega tlaka porušitve

1.5.4.1   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 1402.

1.5.4.2   Preskusni tlak, enak 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa), se uporabi v 10 minutah, pri čemer ne sme priti do puščanja.

1.5.4.3   Razpočni tlak ne sme biti nižji od 45 MPa.

1.6   Spoji

1.6.1   Spoji so iz jekla ali medenine, površina pa mora biti odporna proti koroziji.

1.6.2   Spoji morajo biti izvedeni z veznimi kosi za stiskanje.

1.6.2.1   Priključna matica mora imeti navoj UNF.

1.6.2.2   Tesnilni stožec priključne matice mora imeti kot 45°.

1.6.2.3   Spoji so lahko tipa s priključno matico ali tipa s hitro spojko.

1.6.2.4   Tipa s hitro spojko ni mogoče izključiti brez posebnih meritev ali uporabe ustreznega orodja.

1.7   Sestav cevi in spojev

1.7.1   Konstrukcija spojev mora biti taka, da ni treba odstraniti plašča, razen če je cev ojačana z materialom, odpornim proti koroziji.

1.7.2   Sestav cevi mora prestati preskus z impulzi v skladu s standardom ISO 1436.

1.7.2.1   Preskus je treba zaključiti s krožečim oljem s temperaturo 93 °C in najnižjim tlakom 26 MPa.

1.7.2.2   Cev je treba izpostaviti 150 000 impulzom.

1.7.2.3   Po preskusu z impulzi mora cev zdržati preskusni tlak iz odstavka 1.5.4.2.

1.7.3   Neprepustnost za plin

1.7.3.1   Sestav cevi (cev s spoji) mora pet minut vzdržati plinski tlak, enak 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa), pri čemer ne sme priti do puščanja.

1.8   Označevanje

1.8.1   Vsaka cev mora imeti v razmiku največ 0,5 m nameščene naslednje jasno berljive in neizbrisne identifikacijske oznake, ki so sestavljene iz črk, številk in simbolov:

1.8.1.1   Tovarniška ali blagovna znamka proizvajalca.

1.8.1.2   Leto in mesec proizvodnje.

1.8.1.3   Oznaka velikosti in tipa.

1.8.1.4   Identifikacijska oznaka „SZP razred 0“.

1.8.2   Vsak spoj ima nameščeno tovarniško ali blagovno znamko proizvajalca sestava.

2.   SREDNJETLAČNE CEVI, RAZVRSTITEV V RAZRED 1

2.1   Splošne specifikacije

2.1.1   Cev je izdelana tako, da je odporna proti najvišjemu delovnemu tlaku 3 MPa.

2.1.2   Cev je izdelana tako, da je odporna proti temperaturam iz Priloge 5O.

2.1.3   Notranji premer je v skladu s preglednico 1 iz standarda ISO 1307.

2.2   Zgradba cevi

2.2.1   Cev mora biti sestavljena iz cevi z gladko notranjo steno in plašča iz primernega sintetičnega materiala, utrjenega z eno ali več vmesnimi plastmi.

2.2.2   Utrjevalne vmesne plasti so zaščitene s plaščem za preprečevanje korozije.

Če se za ojačevalne vmesne plasti uporabi material, ki je odporen proti koroziji (tj. nerjavno jeklo), plašč ni potreben.

2.2.3   Obloga in plašč morata biti gladka ter brez razpok, lukenj in tujkov.

Namenoma povzročen prebod plašča se ne šteje kot nepopolnost.

2.3   Specifikacije in preskusi za oblogo

2.3.1   Natezna trdnost in raztezek za gumijasti material in termoplastične elastomere (TPE)

2.3.1.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 37. Natezna trdnost najmanj 10 MPa in raztezek do pretrga najmanj 250 %.

2.3.1.2   Odpornost proti n-pentanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-pentan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-pentan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | obdobje potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

obdobje potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 20 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 20 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 25 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 25 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 30 %; |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 30 %;

Po 48-urni hrambi na zraku pri temperaturi 40 °C se masa v primerjavi z začetno vrednostjo ne sme zmanjšati za več kot 5 %.

2.3.1.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur.

Po staranju je treba vzorce kondicionirati pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti vsaj 21 dni pred izvedbo nateznega preskusa v skladu z odstavkom 2.3.1.1.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala.

2.3.2   Natezna trdnost in raztezek, značilna za termoplastični material.

2.3.2.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 527-2 pri naslednjih pogojih:

| (a) | tip vzorca: tip 1 BA; |
| --- | --- |

(a)

tip vzorca: tip 1 BA;

| (b) | natezna hitrost: 20 mm/min. |
| --- | --- |

(b)

natezna hitrost: 20 mm/min.

Material je treba pred preskusom kondicionirati vsaj 21 dni pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti.

Zahteve:

| (a) | natezna trdnost vsaj 20 MPa; |
| --- | --- |

(a)

natezna trdnost vsaj 20 MPa;

| (b) | raztezek do pretrga vsaj 100 %. |
| --- | --- |

(b)

raztezek do pretrga vsaj 100 %.

2.3.2.2   Odpornost proti n-pentanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-pentan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-pentan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | obdobje potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

obdobje potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 2 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 2 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 10 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 10 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 10 %. |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 10 %.

Po 48-urni hrambi na zraku pri temperaturi 40 °C se masa v primerjavi z začetno vrednostjo ne sme zmanjšati za več kot 5 %.

2.3.2.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur.

Po staranju je treba vzorce kondicionirati pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti vsaj 21 dni pred izvedbo nateznega preskusa v skladu z odstavkom 2.3.2.1.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala.

2.4   Specifikacije in preskusne metode za plašč

2.4.1   Natezna trdnost in raztezek za gumijasti material in termoplastične elastomere (TPE)

2.4.1.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 37. Natezna trdnost najmanj 10 MPa in raztezek do pretrga najmanj 250 %.

2.4.1.2   Odpornost proti n-heksanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-heksan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-heksan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | obdobje potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

obdobje potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 30 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 30 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 35 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 35 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 35 %. |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 35 %.

2.4.1.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur.

Po staranju je treba vzorce kondicionirati pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti vsaj 21 dni pred izvedbo nateznega preskusa v skladu z odstavkom 2.4.1.1.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala.

2.4.2   Natezna trdnost in raztezek, značilna za termoplastični material.

2.4.2.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 527-2 pri naslednjih pogojih:

| (a) | tip vzorca: tip 1 BA; |
| --- | --- |

(a)

tip vzorca: tip 1 BA;

| (b) | natezna hitrost: 20 mm/min. |
| --- | --- |

(b)

natezna hitrost: 20 mm/min.

Material je treba pred preskusom kondicionirati vsaj 21 dni pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti.

Zahteve:

| (a) | natezna trdnost vsaj 20 MPa; |
| --- | --- |

(a)

natezna trdnost vsaj 20 MPa;

| (b) | raztezek do pretrga vsaj 100 %. |
| --- | --- |

(b)

raztezek do pretrga vsaj 100 %.

2.4.2.2   Odpornost proti n-heksanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-heksan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-heksan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | obdobje potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

obdobje potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 2 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 2 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 10 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 10 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 10 %. |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 10 %.

Po 48-urni hrambi na zraku pri temperaturi 40 °C se masa v primerjavi z začetno vrednostjo ne sme zmanjšati za več kot 5 %.

2.4.2.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur.

Po staranju je treba vzorce kondicionirati pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti vsaj 21 dni pred izvedbo nateznega preskusa v skladu z odstavkom 2.4.2.1.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 20 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 20 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga 50 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga 50 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala.

2.4.3   Odpornost proti ozonu

2.4.3.1   Preskus je treba izvesti v skladu s standardom ISO 1431/1.

2.4.3.2   Preskušanci, katerih raztezek mora znašati 20 %, so 120 ur izpostavljeni zraku pri temperaturi 40 °C in koncentraciji ozona 50 delcev na 100 milijonov delcev ozona.

2.4.3.3   Razpoke na preskušancih niso dovoljene.

2.5   Specifikacije nepriklopljene cevi

2.5.1   Neprepustnost za plin (prepustnost)

2.5.1.1   Cev proste dolžine 1 m je treba povezati s posodo, napolnjeno s tekočim propanom s temperaturo 23 °C ± 2 °C.

2.5.1.2   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 4080.

2.5.1.3   Puščanje skozi steno cevi v 24 urah ne presega 95 cm3 na meter cevi.

2.5.2   Odpornost pri nizki temperaturi

2.5.2.1   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 4672-1978, metoda B.

| Preskusna temperatura | : | – 40 °C ± 3 °C ali
  – 20 °C ± 3 °C, če je primerno. |
| --- | --- | --- |

Preskusna temperatura

:

– 40 °C ± 3 °C ali

– 20 °C ± 3 °C, če je primerno.

2.5.2.3   Razpokanje ali počenje ni dovoljeno.

2.5.3   Preskus upogibanja

2.5.3.1   Prazna cev, dolga približno 3,5 m, mora 3 000-krat prestati izmenični preskus upogibanja, določen v nadaljevanju, ne da bi pri tem počila. Po preskusu mora cev zdržati preskusni tlak iz odstavka 2.5.4.2. Preskus se izvede na obeh novih ceveh in po staranju v skladu s standardom ISO 188, kot je predpisano v odstavku 2.4.2.3, in nato v skladu s standardom ISO 1817, kot je predpisano v odstavku 2.4.2.2.

2.5.3.2   Slika 2 (le primer)

| Notranji premer cevi
  [mm] | Polmer upogibanja [mm]
  (slika 2) | Razdalja med središčema [mm] (slika 2) |
| --- | --- | --- |
| navpično
  b | vodoravno
  a |
| do vključno 13 | 102 | 241 | 102 |
| 13–16 | 153 | 356 | 153 |
| 16–20 | 178 | 419 | 178 |

Notranji premer cevi

[mm]

Polmer upogibanja [mm]

(slika 2)

Razdalja med središčema [mm] (slika 2)

navpično

b

vodoravno

a

do vključno 13

102

241

102

13–16

153

356

153

16–20

178

419

178

2.5.3.3   Preskusna naprava (slika 2) je sestavljena iz jeklenega ogrodja z dvema lesenima kolesoma s širino platišča pribl. 130 mm.

Obod vsakega kolesa mora imeti utor, ki služi kot vodilo za cev.

Polmer koles, izmerjen na dnu utora, mora znašati toliko, kot je določeno v odstavku 2.5.3.2.

Vzdolžni srednji ravnini obeh koles morata biti v isti navpični ravnini, razdalja med središčema koles pa mora biti v skladu z odstavkom 2.5.3.2.

Vsako kolo se mora prosto vrteti okoli svoje osi.

Pogonski mehanizem potegne cev čez kolesa s hitrostjo štirih zaključenih gibov na minuto.

2.5.3.4   Cev, nameščena na kolesi, ima obliko črke S (glej sliko 2).

Konec, ki teče nad zgornjim kolesom, ima zadostno maso, ki omogoča, da se cev in kolesi tesno prilegajo. Del, ki teče nad spodnjim kolesom, je nameščen na pogonski mehanizem.

Mehanizem mora biti reguliran tako, da je celotna razdalja, ki jo cev prepotuje v obeh smereh, 1,2 m.

2.5.4   Hidravlični preskusni tlak

2.5.4.1   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 1402.

2.5.4.2   Preskusni tlak 3 MPa se uporabi v 10 minutah, ne da bi pri tem prišlo do kakršnega koli puščanja.

2.6   Spoji

2.6.1   Če je spoj nameščen na cev, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:

2.6.2   Spoji so iz jekla ali medenine, površina pa mora biti odporna proti koroziji.

2.6.3   Spoji morajo biti izvedeni z veznimi kosi za stiskanje.

2.6.4   Spoji so lahko tipa s priključno matico ali tipa s hitro spojko.

2.6.5   Tipa s hitro spojko ni mogoče izključiti brez posebnih meritev ali uporabe ustreznega orodja.

2.7   Sestav cevi in spojev

2.7.1   Konstrukcija spojev mora biti taka, da ni treba odstraniti plašča, razen če je cev ojačana z materialom, odpornim proti koroziji.

2.7.2   Sestav cevi mora prestati preskus z impulzi v skladu s standardom ISO 1436.

2.7.2.1   Preskus je treba zaključiti s krožečim oljem s temperaturo 93 °C in najnižjim tlakom, enakim 1,5-kratnemu najvišjemu delovnemu tlaku.

2.7.2.2   Cev je treba izpostaviti 150 000 impulzom.

2.7.2.3   Po preskusu z impulzi mora cev zdržati preskusni tlak iz odstavka 2.5.4.2.

2.7.3   Neprepustnost za plin

2.7.3.1   Sestav cevi (cev s spoji) mora pet minut vzdržati plinski tlak, enak 3 MPa, pri čemer ne sme priti do puščanja.

2.8   Označevanje

2.8.1   Vsaka cev mora imeti v razmiku največ 0,5 m nameščene naslednje jasno berljive in neizbrisne identifikacijske oznake, ki so sestavljene iz črk, številk in simbolov:

2.8.1.1   Tovarniška ali blagovna znamka proizvajalca.

2.8.1.2   Leto in mesec proizvodnje.

2.8.1.3   Oznaka velikosti in tipa.

2.8.1.4   Identifikacijska oznaka „SZP razred 1“.

2.8.2   Vsak spoj ima nameščeno tovarniško ali blagovno znamko proizvajalca sestava.

3.   NIZKOTLAČNE CEVI, RAZVRSTITEV V RAZRED 2

3.1   Splošne specifikacije

3.1.1   Cev je izdelana tako, da je odporna proti najvišjemu delovnemu tlaku 450 kPa.

3.1.2   Cev je izdelana tako, da je odporna proti temperaturam iz Priloge 5O.

3.1.3   Notranji premer je v skladu s preglednico 1 iz standarda ISO 1307.

3.2   (Nedodeljeno)

3.3   Specifikacije in preskusi za oblogo

3.3.1   Natezna trdnost in raztezek za gumijasti material in termoplastične elastomere (TPE)

3.3.1.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 37.

Natezna trdnost najmanj 10 MPa in raztezek do pretrga najmanj 250 %.

3.3.1.2   Odpornost proti n-pentanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-pentan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-pentan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | obdobje potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

obdobje potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 20 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 20 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 25 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 25 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 30 %; |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 30 %;

Po 48-urni hrambi na zraku pri temperaturi 40 °C se masa v primerjavi z začetno vrednostjo ne sme zmanjšati za več kot 5 %.

3.3.1.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur.

Po staranju je treba vzorce kondicionirati pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti vsaj 21 dni pred izvedbo nateznega preskusa v skladu z odstavkom 3.3.1.1.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala.

3.3.2   Natezna trdnost in raztezek, značilna za termoplastični material.

3.3.2.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 527-2 pri naslednjih pogojih:

| (a) | tip vzorca: tip 1 BA; |
| --- | --- |

(a)

tip vzorca: tip 1 BA;

| (b) | natezna hitrost: 20 mm/min. |
| --- | --- |

(b)

natezna hitrost: 20 mm/min.

Material je treba pred preskusom kondicionirati vsaj 21 dni pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti.

Zahteve:

| (a) | natezna trdnost vsaj 20 MPa; |
| --- | --- |

(a)

natezna trdnost vsaj 20 MPa;

| (b) | raztezek do pretrga vsaj 100 %. |
| --- | --- |

(b)

raztezek do pretrga vsaj 100 %.

3.3.2.2   Odpornost proti n-pentanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-pentan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-pentan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | obdobje potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

obdobje potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 2 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 2 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 10 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 10 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 10 %. |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 10 %.

Po 48-urni hrambi na zraku pri temperaturi 40 °C se masa v primerjavi z začetno vrednostjo ne sme zmanjšati za več kot 5 %.

3.3.2.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur.

Po staranju je treba vzorce kondicionirati pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti vsaj 21 dni pred izvedbo nateznega preskusa v skladu z odstavkom 3.3.2.1.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala.

3.4   Specifikacije in preskusne metode za plašč

3.4.1   Natezna trdnost in raztezek za gumijasti material in termoplastične elastomere (TPE)

3.4.1.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 37.

Natezna trdnost najmanj 10 MPa in raztezek do pretrga najmanj 250 %.

3.4.1.2   Odpornost proti n-heksanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-heksan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-heksan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | obdobje potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

obdobje potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 30 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 30 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 35 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 35 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 35 %. |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 35 %.

3.4.1.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur.

Po staranju je treba vzorce kondicionirati pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti vsaj 21 dni pred izvedbo nateznega preskusa v skladu z odstavkom 3.4.1.1.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala.

3.4.2   Natezna trdnost in raztezek, značilna za termoplastični material.

3.4.2.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 527-2 pri naslednjih pogojih:

| (a) | tip vzorca: tip 1 BA; |
| --- | --- |

(a)

tip vzorca: tip 1 BA;

| (b) | natezna hitrost: 20 mm/min. |
| --- | --- |

(b)

natezna hitrost: 20 mm/min.

Material je treba pred preskusom kondicionirati vsaj 21 dni pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti.

Zahteve:

| (a) | natezna trdnost vsaj 20 MPa; |
| --- | --- |

(a)

natezna trdnost vsaj 20 MPa;

| (b) | raztezek do pretrga vsaj 100 %. |
| --- | --- |

(b)

raztezek do pretrga vsaj 100 %.

3.4.2.2   Odpornost proti n-heksanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-heksan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-heksan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | obdobje potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

obdobje potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 2 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 2 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 10 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 10 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 10 %. |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 10 %.

Po 48-urni hrambi na zraku pri temperaturi 40 °C se masa v primerjavi z začetno vrednostjo ne sme zmanjšati za več kot 5 %.

3.4.2.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur.

Po staranju je treba vzorce kondicionirati pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti vsaj 21 dni pred izvedbo nateznega preskusa v skladu z odstavkom 3.4.2.1.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 20 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 20 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga 50 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga 50 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala.

3.4.3   Odpornost proti ozonu

3.4.3.1   Preskus je treba izvesti v skladu s standardom ISO 1431/1.

3.4.3.2   Preskušanci, katerih raztezek mora znašati 20 %, so 120 ur izpostavljeni zraku pri temperaturi 40 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti s koncentracijo ozona 50 delcev ± 10 % na 100 milijonov delcev ozona.

3.4.3.3   Razpoke na preskušancih niso dovoljene.

3.5   Specifikacije nepriklopljene cevi

3.5.1   Neprepustnost za plin (prepustnost)

3.5.1.1   Cev proste dolžine 1 m je treba povezati s posodo, napolnjeno s tekočim propanom s temperaturo 23 °C ± 2 °C.

3.5.1.2   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 4080.

3.5.1.3   Puščanje skozi steno cevi v 24 urah ne presega 95 cm3 na meter cevi.

3.5.2   Odpornost pri nizki temperaturi

3.5.2.1   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 4672, metoda B.

| Preskusna temperatura | : | – 40 °C ± 3 °C ali
  – 20 °C ± 3 °C, če je primerno. |
| --- | --- | --- |

Preskusna temperatura

:

– 40 °C ± 3 °C ali

– 20 °C ± 3 °C, če je primerno.

3.5.2.3   Razpokanje ali počenje ni dovoljeno.

3.5.3   Odpornost pri visoki temperaturi

3.5.3.1   Vzorec cevi z najmanjšo dolžino 0,5 m, ki je pod tlakom 450 kPa, mora biti 24 ur v peči pri temperaturi 120 °C ± 2 °C. Preskus se izvede na obeh novih ceveh in po staranju v skladu s standardom ISO 188, kot je predpisano v odstavku 3.4.2.3, in nato v skladu s standardom ISO 1817, kot je predpisano v odstavku 3.4.2.2.

3.5.3.2   Puščanje skozi steno cevi v 24 urah ne presega 95 cm3 na meter cevi.

3.5.3.3   Po preskusu je cev 10 minut izpostavljena preskusnemu tlaku 50 kPa. Puščanje skozi steno cevi v 24 urah ne presega 95 cm3 na meter cevi.

3.5.4   Preskus upogibanja

3.5.4.1   Prazna cev, dolga približno 3,5 m, mora 3 000-krat prestati izmenični preskus upogibanja, določen v nadaljevanju, ne da bi pri tem počila.

3.5.4.2   Slika 3 (le primer)

Preskusna naprava (slika 3) je sestavljena iz jeklenega ogrodja z dvema lesenima kolesoma s širino platišča pribl. 130 mm.

Obod vsakega kolesa mora imeti utor, ki služi kot vodilo za cev.

Polmer kolesa, izmerjen na dnu utora, mora znašati 102 mm.

Vzdolžni srednji ravnini obeh koles morata biti v isti navpični ravnini. Razdalja med središčema koles mora biti navpično 241 mm in vodoravno 102 mm.

Vsako kolo se mora prosto vrteti okoli svoje osi.

Pogonski mehanizem potegne cev čez kolesa s hitrostjo štirih zaključenih gibov na minuto.

3.5.4.3   Cev, nameščena na kolesi, ima obliko črke S (glej sliko 3).

Konec, ki teče nad zgornjim kolesom, ima zadostno maso, ki omogoča, da se cev in kolesi tesno prilegajo. Del, ki teče nad spodnjim kolesom, je nameščen na pogonski mehanizem.

Mehanizem mora biti reguliran tako, da je celotna razdalja, ki jo cev prepotuje v obeh smereh, 1,2 m.

3.6   Označevanje

3.6.1   Vsaka cev mora imeti v razmiku največ 0,5 m nameščene naslednje jasno berljive in neizbrisne identifikacijske oznake, ki so sestavljene iz črk, številk in simbolov:

3.6.1.1   Tovarniška ali blagovna znamka proizvajalca.

3.6.1.2   Leto in mesec proizvodnje.

3.6.1.3   Oznaka velikosti in tipa.

3.6.1.4   Identifikacijska oznaka „SZP razred 2“.

3.6.2   Vsak spoj ima nameščeno tovarniško ali blagovno znamko proizvajalca sestava.

4.   CEVI ZA UZP, RAZVRSTITEV V RAZRED 5

4.1   Splošne specifikacije

4.1.1   Cev je izdelana tako, da je odporna proti najvišjemu delovnemu tlaku, enakemu 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa), ki ga je določil proizvajalec.

4.1.2   Cev je izdelana tako, da je odporna proti temperaturam iz Priloge 5O za razred 5.

4.1.3   Notranji premer je v skladu s preglednico 1 iz standarda ISO 1307.

4.2   Zgradba cevi

4.2.1   Cev je izdelana tako, da je odporna proti temperaturam iz razreda 5.

4.2.2   Utrjevalne vmesne plasti so zaščitene s plaščem za preprečevanje korozije.

Če se za ojačevalne vmesne plasti uporabi material, ki je odporen proti koroziji (tj. nerjavno jeklo), plašč ni potreben.

4.2.3   Obloga in plašč morata biti gladka ter brez razpok, lukenj in tujkov.

Namenoma povzročen prebod plašča se ne šteje kot nepopolnost.

4.2.4   Plašč je treba namerno predreti, da ne nastanejo mehurčki.

4.2.5   Če je plašč predrt in je vmesni sloj izdelan iz materiala, ki ni odporen proti koroziji, je treba vmesni sloj zaščititi proti koroziji.

4.3   Specifikacije in preskusi za oblogo

4.3.1   Natezna trdnost in raztezek za termoplastične elastomere (TPE)

4.3.1.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 37. Natezna trdnost najmanj 20 MPa in raztezek do pretrga najmanj 250 %.

4.3.1.2   Odpornost proti n-pentanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-pentan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-pentan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | obdobje potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

obdobje potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 20 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 20 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 25 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 25 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 30 %; |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 30 %;

Po 48-urni hrambi na zraku pri temperaturi 40 °C se masa v primerjavi z začetno vrednostjo ne sme zmanjšati za več kot 5 %.

4.3.1.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur.

Po staranju je treba vzorce kondicionirati pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti vsaj 21 dni pred izvedbo nateznega preskusa v skladu z odstavkom 4.3.1.1 te priloge.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala.

4.3.2   Natezna trdnost in raztezek, značilna za termoplastični material.

4.3.2.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 527-2 pri naslednjih pogojih:

| (a) | tip vzorca: tip 1 BA; |
| --- | --- |

(a)

tip vzorca: tip 1 BA;

| (b) | natezna hitrost: 20 mm/min. |
| --- | --- |

(b)

natezna hitrost: 20 mm/min.

Material je treba pred preskusom kondicionirati vsaj 21 dni pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti.

Zahteve:

| (a) | natezna trdnost vsaj 20 MPa; |
| --- | --- |

(a)

natezna trdnost vsaj 20 MPa;

| (b) | raztezek do pretrga vsaj 100 %. |
| --- | --- |

(b)

raztezek do pretrga vsaj 100 %.

4.3.2.2   Odpornost proti n-pentanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-pentan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-pentan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | obdobje potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

obdobje potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 2 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 2 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 10 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 10 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 10 %. |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 10 %.

Po 48-urni hrambi na zraku pri temperaturi 40 °C se masa v primerjavi z začetno vrednostjo ne sme zmanjšati za več kot 5 %.

4.3.2.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur.

Po staranju je treba vzorce kondicionirati pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti vsaj 21 dni pred izvedbo nateznega preskusa v skladu z odstavkom 4.3.2.1 te priloge.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala.

4.4   Specifikacije in preskusne metode za plašč

4.4.1   Natezna trdnost in raztezek za termoplastične elastomere (TPE)

4.4.1.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 37. Natezna trdnost najmanj 10 MPa in raztezek do pretrga najmanj 250 %.

4.4.1.2   Odpornost proti n-heksanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-heksan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-heksan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | obdobje potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

obdobje potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 30 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 30 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 35 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 35 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 35 %. |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 35 %.

4.4.1.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur.

Po staranju je treba vzorce kondicionirati pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti vsaj 21 dni pred izvedbo nateznega preskusa v skladu z odstavkom 4.4.1.1 te priloge.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 35 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga 25 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala.

4.4.2   Natezna trdnost in raztezek, značilna za termoplastični material.

4.4.2.1   Natezna trdnost in raztezek do pretrga v skladu s standardom ISO 527-2 pri naslednjih pogojih:

| (a) | tip vzorca: tip 1 BA; |
| --- | --- |

(a)

tip vzorca: tip 1 BA;

| (b) | natezna hitrost: 20 mm/min. |
| --- | --- |

(b)

natezna hitrost: 20 mm/min.

Material je treba pred preskusom kondicionirati vsaj 21 dni pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti.

Zahteve:

| (a) | natezna trdnost vsaj 20 MPa; |
| --- | --- |

(a)

natezna trdnost vsaj 20 MPa;

| (b) | raztezek do pretrga vsaj 100 %. |
| --- | --- |

(b)

raztezek do pretrga vsaj 100 %.

4.4.2.2   Odpornost proti n-heksanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

| (a) | medij: n-heksan; |
| --- | --- |

(a)

medij: n-heksan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | obdobje potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

obdobje potopitve: 72 ur.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba prostornine 2 %; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba prostornine 2 %;

| (b) | največja sprememba natezne trdnosti 10 %; |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba natezne trdnosti 10 %;

| (c) | največja sprememba raztezka do pretrga 10 %. |
| --- | --- |

(c)

največja sprememba raztezka do pretrga 10 %.

Po 48-urni hrambi na zraku pri temperaturi 40 °C se masa v primerjavi z začetno vrednostjo ne sme zmanjšati za več kot 5 %.

4.4.2.3   Odpornost proti staranju v skladu s standardom ISO 188 pri naslednjih pogojih:

| (a) | temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperatura: 115 °C (preskusna temperatura = najvišja delovna temperatura – 10 °C);

| (b) | obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur. |
| --- | --- |

(b)

obdobje izpostavljenosti: 24 in 336 ur.

Po staranju je treba vzorce kondicionirati pri temperaturi 23 °C in 50-odstotni relativni vlažnosti vsaj 21 dni pred izvedbo nateznega preskusa v skladu z odstavkom 4.4.2.1 te priloge.

Zahteve:

| (a) | največja sprememba natezne trdnosti 20 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala; |
| --- | --- |

(a)

največja sprememba natezne trdnosti 20 % po 336-urnem staranju v primerjavi z natezno trdnostjo 24 ur starega materiala;

| (b) | največja sprememba raztezka do pretrga 50 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala. |
| --- | --- |

(b)

največja sprememba raztezka do pretrga 50 % po 336-urnem staranju v primerjavi z raztezkom do pretrga 24 ur starega materiala.

4.4.3   Odpornost proti ozonu

4.4.3.1   Preskus je treba izvesti v skladu s standardom ISO 1431/1.

4.4.3.2   Preskušanci, katerih raztezek mora znašati 20 %, so 120 ur izpostavljeni zraku pri temperaturi 40 °C in koncentraciji ozona 50 delcev na 100 milijonov delcev ozona.

4.4.3.3   Razpoke na preskušancih niso dovoljene.

4.5   Specifikacije nepriklopljene cevi

4.5.1   Neprepustnost za plin (prepustnost)

4.5.1.1   Cev proste dolžine 1 m je treba povezati s posodo, napolnjeno s tekočim propanom s temperaturo 23 °C ± 2 °C.

4.5.1.2   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 4080.

4.5.1.3   Puščanje skozi steno cevi v 24 urah ne presega 95 cm3 na meter cevi.

4.5.2   Odpornost pri nizki temperaturi

4.5.2.1   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 4672-1978, metoda B.

4.5.2.2   Preskusna temperatura: – 163 °C (enakovredno vrednost lahko najdete v preglednici v Prilogi 5O).

4.5.2.3   Razpokanje ali počenje ni dovoljeno.

4.5.3   Preskus upogibanja

4.5.3.1   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 15500-17:2012.

4.5.4   Hidravlični preskusni tlak in določitev najnižjega tlaka porušitve

4.5.4.1   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 1402.

Preskusna temperatura: – 163 °C (enakovredno vrednost lahko najdete v preglednici v Prilogi 5O)

4.5.4.2   Preskusni tlak, enak 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa), ki ga določi proizvajalec, se uporabi v 10 minutah, pri čemer ne sme priti do puščanja.

4.5.4.3   Razpočni tlak ne sme biti nižji od 2,25-kratnika delovnega tlaka (MPa), ki ga določi proizvajalec.

4.5.5   Preskus z odtrganjem

4.5.5.1   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 15500-17:2012.

4.5.6   Električna prevodnost

4.5.6.1   Preskus je treba izvesti v skladu z metodo iz standarda ISO 15500-17:2012.

4.5.7   Tresljaji

4.5.7.1   Postavite en konec namestitve za preskus na fiksni nosilec in drugi konec na vibracijsko glavo. Prepričajte se, da je cev upognjena pod najmanjšim premerom upogibanja 180°, da se ne bi zapletla.

S kriogeno tekočino ustvarite delovni tlak preskusnega vzorca, kot ga je določil proizvajalec.

Preskusna temperatura: – 163 °C (enakovredno vrednost lahko najdete v preglednici v Prilogi 5O).

Sestavni del, ki je pod tlakom in zaprt na spodnji strani, 30 minut izpostavite tresljajem vzdolž vsake od treh pravokotnih osi pri najvišjih resonančnih frekvencah, kot sledi:

| (a) | s pospeškom 1,5 g; |
| --- | --- |

(a)

s pospeškom 1,5 g;

| (b) | z območjem sinusoidne frekvence od 10 do 500 Hz; |
| --- | --- |

(b)

z območjem sinusoidne frekvence od 10 do 500 Hz;

| (c) | s časom preleta 10 minut. |
| --- | --- |

(c)

s časom preleta 10 minut.

Če resonančna frekvenca ni v tem območju, se preskus izvede pri 500 Hz.

Na koncu preskusa cev ne sme kazati nobenih znakov obremenitve, počenja ali poškodb in se preskusi pri preskusnem tlaku, enakem 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa), ki ga določi proizvajalec. Ta tlak se vzdržuje 10 minut, pri čemer ne sme priti do puščanja.

4.6   Spoji

4.6.1   Spoji so izdelani iz avstenitnega nerjavnega jekla.

4.6.2   Spoji izpolnjujejo zahteve iz odstavka 4.7.

4.7   Sestav cevi in spojev

4.7.1   Konstrukcija spojev mora biti taka, da ni treba odstraniti plašča, razen če je cev ojačana z materialom, odpornim proti koroziji.

4.7.2   Sestav cevi mora prestati preskus z impulzi v skladu s standardom ISO 1436.

Preskusna temperatura: – 163 °C (enakovredno vrednost lahko najdete v preglednici v Prilogi 5O).

4.7.2.1   Preskus je treba zaključiti s kriogeno tekočino pri temperaturi iz Priloge 5O za razred 5 pri najnižjem delovnem tlaku, ki ga določi proizvajalec.

4.7.2.2   Cev je treba izpostaviti 7 000 impulzom.

4.7.2.3   Po preskusu z impulzi mora cev vzdržati preskusni tlak iz odstavka 4.5.4.2.

4.7.3   Neprepustnost za plin

4.7.3.1   Sestav cevi (cev s spoji) mora pet minut vzdržati plinski tlak, enak 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa), pri čemer ne sme priti do puščanja pri kriogeni temperaturi.

Preskusna temperatura: – 163 °C (enakovredno vrednost lahko najdete v preglednici v Prilogi 5O).

4.8   Označevanje

4.8.1   Vsaka cev mora imeti v razmiku največ 0,5 m nameščene naslednje jasno berljive in neizbrisne identifikacijske oznake, ki so sestavljene iz črk, številk in simbolov:

4.8.1.1   Tovarniška ali blagovna znamka proizvajalca.

4.8.1.2   Leto in mesec proizvodnje.

4.8.1.3   Oznaka velikosti in tipa.

4.8.1.4   Identifikacijska oznaka „UZP razred 5“.

4.8.2   Vsak spoj ima nameščeno tovarniško ali blagovno znamko proizvajalca sestava.

---

PRILOGA 4C

PREDPISI O HOMOLOGACIJI FILTRA ZA SZP

1.   NAMEN TE PRILOGE JE DOLOČITEV PREDPISOV O HOMOLOGACIJI FILTRA ZA SZP.

2.   DELOVNI POGOJI

2.1   Filter za SZP je izdelan tako, da deluje pri temperaturah iz Priloge 5O.

2.2   Filter za SZP je razvrščen glede na najvišji delovni tlak (glej sliko 1-1, odstavek 3 tega pravilnika):

| 2.2.1 | Razred 0: filter za SZP je izdelan tako, da je odporen proti tlaku, enakemu 1,5-kratnemu najvišjemu delovnemu tlaku (MPa). |
| --- | --- |

2.2.1

Razred 0: filter za SZP je izdelan tako, da je odporen proti tlaku, enakemu 1,5-kratnemu najvišjemu delovnemu tlaku (MPa).

| 2.2.2 | Razreda 1 in 2: filter za SZP je izdelan tako, da je odporen proti tlaku, enakemu dvakratnemu delovnemu tlaku. |
| --- | --- |

2.2.2

Razreda 1 in 2: filter za SZP je izdelan tako, da je odporen proti tlaku, enakemu dvakratnemu delovnemu tlaku.

| 2.2.3 | Razred 3: filter za SZP je izdelan tako, da je odporen proti tlaku, enakemu dvakratnemu razbremenilnemu tlaku zadevnega tlačnega varnostnega ventila. |
| --- | --- |

2.2.3

Razred 3: filter za SZP je izdelan tako, da je odporen proti tlaku, enakemu dvakratnemu razbremenilnemu tlaku zadevnega tlačnega varnostnega ventila.

2.3   Materiali filtra za SZP, ki so med delovanjem izpostavljeni SZP, so združljivi s plinom (glej Prilogo 5D).

2.4   Sestavni del mora ustrezati preskusnim postopkom za razred sestavnih delov iz sheme na sliki 1-1 iz odstavka 3 tega pravilnika.

---

PRILOGA 4D

PREDPISI O HOMOLOGACIJI REGULATORJA TLAKA ZA SZP

1.   NAMEN TE PRILOGE JE DOLOČITEV PREDPISOV O HOMOLOGACIJI REGULATORJA TLAKA.

2.   REGULATOR TLAKA ZA SZP

2.1   Material regulatorja, ki je med delovanjem izpostavljen SZP, je združljiv s preskusnim SZP. Za preverjanje te združljivosti se uporabi postopek iz Priloge 5D.

2.2   Materiali regulatorja, ki so med delovanjem izpostavljeni mediju za izmenjavo toplote regulatorja, so združljivi s to tekočino.

2.3   Sestavni del ustreza preskusnim postopkom iz razreda 0 za dele, ki so izpostavljeni visokemu tlaku, in iz razredov 1, 2, 3 in 4 za dele, ki so izpostavljeni srednjemu in nizkemu tlaku.

2.4   Preskus vzdržljivosti (neprekinjeno delovanje) regulatorja tlaka za SZP:

Regulator mora pri preskušanju po naslednjem postopku brez odpovedi vzdržati 50 000 ciklov. Pri ločenih stopnjah regulacije tlaka je delovni tlak vhodne stopnje servisni tlak iz pododstavkov (a) do (f).

| (a) | Regulator se pri sobni temperaturi in servisnem tlaku preskusi s 95 % skupnega števila ciklov. Pri vsakem ciklu se uporabi pretok, potreben, da se doseže izhodni tlak, nato pa se pretok plina v 1 s prekine z nižje ležečim ventilom, dokler se blokirni tlak v smeri pretoka ne stabilizira. Stabilen izhodni tlak je opredeljen kot nastavljeni tlak ± 15 %, ki traja najmanj 5 s. |
| --- | --- |

(a)

Regulator se pri sobni temperaturi in servisnem tlaku preskusi s 95 % skupnega števila ciklov. Pri vsakem ciklu se uporabi pretok, potreben, da se doseže izhodni tlak, nato pa se pretok plina v 1 s prekine z nižje ležečim ventilom, dokler se blokirni tlak v smeri pretoka ne stabilizira. Stabilen izhodni tlak je opredeljen kot nastavljeni tlak ± 15 %, ki traja najmanj 5 s.

| (b) | Regulator se pri sobni temperaturi in od 100 do 50 % servisnega tlaka preskusi z 1 % skupnega števila ciklov. Vsak cikel mora trajati najmanj 10 s. |
| --- | --- |

(b)

Regulator se pri sobni temperaturi in od 100 do 50 % servisnega tlaka preskusi z 1 % skupnega števila ciklov. Vsak cikel mora trajati najmanj 10 s.

| (c) | Nihajni postopek iz točke (a) se ponovi pri 120 °C in servisnem tlaku za 1 % skupnega števila ciklov. |
| --- | --- |

(c)

Nihajni postopek iz točke (a) se ponovi pri 120 °C in servisnem tlaku za 1 % skupnega števila ciklov.

| (d) | Nihajni postopek iz točke (b) se ponovi pri 120 °C in servisnem tlaku za 1 % skupnega števila ciklov. |
| --- | --- |

(d)

Nihajni postopek iz točke (b) se ponovi pri 120 °C in servisnem tlaku za 1 % skupnega števila ciklov.

| (e) | Nihajni postopek iz točke (a) se ponovi pri – 40 °C ali – 20 °C, kot je primerno, in 50 % servisnega tlaka za 1 % skupnega števila ciklov. |
| --- | --- |

(e)

Nihajni postopek iz točke (a) se ponovi pri – 40 °C ali – 20 °C, kot je primerno, in 50 % servisnega tlaka za 1 % skupnega števila ciklov.

| (f) | Nihajni postopek iz točke (b) se ponovi pri – 40 °C ali – 20 °C, kot je primerno, in 50 % servisnega tlaka za 1 % skupnega števila ciklov. |
| --- | --- |

(f)

Nihajni postopek iz točke (b) se ponovi pri – 40 °C ali – 20 °C, kot je primerno, in 50 % servisnega tlaka za 1 % skupnega števila ciklov.

| (g) | Po vseh preskusih iz pododstavkov (a), (b), (c), (d), (e) in (f) regulator pri temperaturi – 40 °C ali – 20 °C, sobni temperaturi in temperaturi + 120 °C ne sme kazati znakov puščanja (glej Prilogo 5B). |
| --- | --- |

(g)

Po vseh preskusih iz pododstavkov (a), (b), (c), (d), (e) in (f) regulator pri temperaturi – 40 °C ali – 20 °C, sobni temperaturi in temperaturi + 120 °C ne sme kazati znakov puščanja (glej Prilogo 5B).

3.   RAZVRSTITEV IN PRESKUSNI TLAKI

3.1   Del regulatorja tlaka, ki je izpostavljen tlaku posode, spada v razred 0.

3.1.1   Del regulatorja tlaka iz razreda 0 ne sme puščati (glej Prilogo 5B) pri tlaku, enakem največ 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa) z zaprtim izhodom/zaprtimi izhodi tega dela.

3.1.2   Del regulatorja tlaka iz razreda 0 je odporen proti tlaku, enakemu največ 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa).

3.1.3   Del regulatorja tlaka za SZP iz razredov 1 in 2 ne sme puščati (glej Prilogo 5B) pri tlaku, enakem največ dvakratnemu delovnemu tlaku.

3.1.4   Del regulatorja tlaka za SZP iz razredov 1 in 2 je odporen proti tlaku, enakemu največ dvakratnemu delovnemu tlaku.

3.1.5   Del regulatorja tlaka za SZP iz razreda 3 je odporen proti tlaku, enakemu največ dvakratnemu razbremenilnemu tlaku zadevnega tlačnega varnostnega ventila.

3.2   Regulator tlaka je izdelan tako, da deluje pri temperaturah iz Priloge 5O.

---

PRILOGA 4E

PREDPISI O HOMOLOGACIJI TLAČNIH IN TEMPERATURNIH TIPAL ZA SZP

1.   NAMEN TE PRILOGE JE DOLOČITEV PREDPISOV O HOMOLOGACIJI TLAČNIH IN TEMPERATURNIH TIPAL ZA SZP.

2.   TLAČNA IN TEMPERATURNA TIPALA ZA SZP

2.1   Material tlačnih in temperaturnih tipal, ki je med delovanjem izpostavljen SZP, je združljiv s preskusnim SZP. Za preverjanje te združljivosti se uporabi postopek iz Priloge 5D.

2.2   Tlačna in temperaturna tipala za SZP so razvrščena v razred v skladu s shemo 1-1 iz odstavka 3 tega pravilnika.

3.   RAZVRSTITEV IN PRESKUSNI TLAKI

3.1   Del tlačnih in temperaturnih tipal za SZP, ki je izpostavljen tlaku posode, spada v razred 0.

3.1.1   Del tlačnih in temperaturnih tipal za SZP iz razreda 0 ne sme puščati pri tlaku, enakem največ 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa) (glej Prilogo 5B).

3.1.2   Del tlačnih in temperaturnih tipal za SZP iz razreda 0 je odporen proti tlaku, enakemu največ 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa).

3.1.3   Del tlačnih in temperaturnih tipal za SZP iz razredov 1 in 2 ne sme puščati pri tlaku, enakem največ dvakratnemu delovnemu tlaku (glej Prilogo 5B).

3.1.4   Del tlačnih in temperaturnih tipal za SZP iz razredov 1 in 2 je odporen proti tlaku, enakemu največ dvakratnemu delovnemu tlaku.

3.1.5   Del tlačnih in temperaturnih tipal za SZP iz razreda 3 je odporen proti tlaku, enakemu največ dvakratnemu razbremenilnemu tlaku zadevnega tlačnega varnostnega ventila.

3.2   Tlačna in temperaturni tipala za SZP so izdelana tako, da delujejo pri temperaturah iz Priloge 5O.

3.3   Električni sistem, če obstaja, je izoliran od telesa tlačnih in temperaturnih tipal. Upornost izolacije je > 10 ΜΩ.

---

PRILOGA 4F

PREDPISI O HOMOLOGACIJI POLNILNE ENOTE ZA SZP (POSODA)

1.   NAMEN TE PRILOGE JE DOLOČITEV PREDPISOV O HOMOLOGACIJI POLNILNE ENOTE ZA SZP.

2.   POLNILNA ENOTA ZA SZP

2.1   Polnilna enota za SZP mora izpolnjevati zahteve iz odstavka 3 in imeti mere iz odstavka 4.

2.2   Za polnilne enote za SZP, ki so izdelane v skladu s standardom ISO 14469-1, prva izdaja z dne 1. novembra 2004 (1), ali ISO 14469-2:2007 (2) in izpolnjujejo vse zahteve iz navedenega standarda, se šteje, da izpolnjujejo zahteve odstavkov 3 in 4 te priloge.

3.   PRESKUSNI POSTOPKI ZA POLNILNO ENOTO ZA SZP

3.1   Polnilna enota za SZP mora izpolnjevati zahteve za razred 0 in se preskusiti po preskusnih postopkih iz Priloge 5, pri čemer je treba upoštevati naslednje posebne zahteve.

3.2   Material polnilne enote za SZP, ki je med delovanjem naprave izpostavljen SZP, je združljiv s SZP. Za preverjanje te združljivosti se uporabi postopek iz Priloge 5D.

3.3   Polnilna enota za SZP je odporna proti puščanju pri tlaku, enakem 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa) (glej Prilogo 5B).

3.4   Polnilna enota za SZP je odporna proti tlaku 33 MPa.

3.5   Polnilna enota za SZP je izdelana tako, da deluje pri temperaturah iz Priloge 5O.

3.6   Polnilna enota za SZP mora vzdržati 10 000 ciklov v preskusu vzdržljivosti iz Priloge 5L.

4.   MERE POLNILNE ENOTE ZA SZP

4.1   Slika 1 prikazuje mere polnilne enote za vozila kategorij M1 in N1
   (3).

4.2   Slika 2 prikazuje mere polnilne enote za vozila kategorij M2, M3, N2 in N3
   (3).

4.3   Ta priloga se nanaša na posode, namenjene za sisteme shranjevanja SZP pri tlaku 20 MPa (200 barov). Posode za 25 MPa (250 barov) so sprejemljive, če so izpolnjene vse druge zahteve iz te priloge pri zvišanem tlaku, kot je opredeljeno v odstavku 1 Priloge 3A k temu pravilniku.

V tem primeru mere:

| | 25 + 0/– 0,1 postanejo 24 + 0/– 0,1 na sliki 1 in |
| --- | --- |

25 + 0/– 0,1 postanejo 24 + 0/– 0,1 na sliki 1 in

| | 35 + 0/– 0,1 postanejo 34 + 0/– 0,1 na sliki 2. |
| --- | --- |

35 + 0/– 0,1 postanejo 34 + 0/– 0,1 na sliki 2.

Slika 1

Polnilna enota (posoda) za 20 MPa za vozila kategorij M1 in N1

Image

Slika 2

Polnilna enota (posoda), velikost 2, za 20 MPa za vozila kategorij M2, M3, N2 in N3

Mere v milimetrih

Image

---

(1)  Cestna vozila – polnilni priključek za stisnjeni zemeljski plin (SZP) – Del 1: priključek za 20 MPa (200 barov).

(2)  Cestna vozila – polnilni priključek za stisnjeni zemeljski plin (SZP) – Del 2: priključek za 20 MPa (200 barov), velikost 2.

(3)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

---

PRILOGA 4G

PREDPISI O HOMOLOGACIJI REGULATORJA PRETOKA PLINA ZA SZP TER MEŠALNIKA PLINA IN ZRAKA, ŠOBE ZA VBRIZGAVANJE PLINA ALI VODA ZA GORIVO

1.   NAMEN TE PRILOGE JE DOLOČITEV PREDPISOV O HOMOLOGACIJI REGULATORJA PRETOKA PLINA ZA SZP TER MEŠALNIKA PLINA IN ZRAKA, ŠOBE ZA VBRIZGAVANJE PLINA ALI VODA ZA GORIVO.

2.   MEŠALNIK PLINA SZP IN ZRAKA, ŠOBE ZA VBRIZGAVANJE PLINA ALI VOD ZA GORIVO

2.1   Material mešalnika plina SZP in zraka, šobe za vbrizgavanje plina ali voda za gorivo, ki je izpostavljen SZP, je združljiv s SZP. Za preverjanje te združljivosti se uporabi postopek iz Priloge 5D.

2.2   Mešalnik plina in zraka, šoba za vbrizgavanje plina ali vod za gorivo so v skladu z zahtevami za sestavne dele iz razredov 1 in 2 glede na njihovo razvrstitev.

2.3   Preskusni tlak

2.3.1   Mešalnik plina SZP in zraka, šoba za vbrizgavanje plina ali vod za gorivo iz razreda 2 so odporni proti tlaku, enakemu dvakratnemu delovnemu tlaku.

2.3.1.1   Mešalnik plina SZP in zraka, šoba za vbrizgavanje plina ali vod za gorivo iz razreda 2 ne puščajo pri tlaku, enakem dvakratnemu delovnemu tlaku.

2.3.2   Mešalnik plina SZP in zraka, šoba za vbrizgavanje plina ali vod za gorivo iz razredov 1 in 2 so izdelani tako, da delujejo pri temperaturah iz Priloge 5O.

2.4   Sestavni deli, v katerih je SZP in ki so upravljani električno, so v skladu z naslednjim:

| (a) | imajo ločeno ozemljitev; |
| --- | --- |

(a)

imajo ločeno ozemljitev;

| (b) | električni sistem sestavnega dela je izoliran od ohišja; |
| --- | --- |

(b)

električni sistem sestavnega dela je izoliran od ohišja;

| (c) | šoba za vbrizgavanje plina je pri izključenem električnem toku v zaprtem položaju. |
| --- | --- |

(c)

šoba za vbrizgavanje plina je pri izključenem električnem toku v zaprtem položaju.

3.   REGULATOR PRETOKA PLINA ZA SZP

3.1   Material regulatorja pretoka plina, ki je izpostavljen SZP, je združljiv s SZP. Za preverjanje te združljivosti je treba uporabiti postopek iz Priloge 5D.

3.2   Regulator pretoka plina za SZP je v skladu z zahtevami za sestavne dele iz razredov 1 in 2 glede na njihovo razvrstitev.

3.3   Preskusni tlak

3.3.1   Regulator pretoka plina za SZP iz razreda 2 je odporen proti tlaku, enakemu dvakratnemu delovnemu tlaku.

3.3.1.1   Regulator pretoka plina za SZP iz razreda 2 ne pušča pri tlaku, enakem dvakratnemu delovnemu tlaku.

3.3.2   Regulator pretoka plina za SZP iz razredov 1 in 2 je izdelan tako, da deluje pri temperaturah iz Priloge 5O.

3.4   Sestavni deli, v katerih je SZP in ki so upravljani električno, so v skladu z naslednjim:

| (a) | imajo ločeno ozemljitev; |
| --- | --- |

(a)

imajo ločeno ozemljitev;

| (b) | električni sistem sestavnega dela je izoliran od ohišja. |
| --- | --- |

(b)

električni sistem sestavnega dela je izoliran od ohišja.

---

PRILOGA 4H

PREDPISI O HOMOLOGACIJI ELEKTRONSKE KRMILNE ENOTE

1.   NAMEN TE PRILOGE JE DOLOČITEV PREDPISOV O HOMOLOGACIJI ELEKTRONSKE KRMILNE ENOTE.

2.   ELEKTRONSKA KRMILNA ENOTA

2.1   Elektronska krmilna enota je lahko katera koli naprava, ki nadzira potrebo motorja po SZP/UZP in v primeru ustavitve motorja ali počene cevi za dovod goriva, nenadne zaustavitve motorja ali med trčenjem ureja zapiranje samodejnega ventila.

2.1.1   Ne glede na določbe iz odstavka 2.1 lahko samodejni ventil med fazami samodejne ustavitve ostane odprt.

2.2   Zakasnitev izklopa samodejnega ventila po nenadni zaustavitvi motorja ne sme presegati 5 sekund.

2.3   Naprava je lahko opremljena s časovnim regulatorjem samodejnega vžiga, ki je vgrajen v elektronski modul ali izveden ločeno.

2.4   Naprava je lahko opremljena z neaktivnimi vbrizgalnimi šobami, da se omogoči pravilno delovanje bencinske elektronske krmilne enote med delovanjem SZP/UZP.

2.5   Elektronska krmilna enota je izdelana tako, da deluje pri temperaturah iz Priloge 5O.

---

PRILOGA 4I

PREDPISI O HOMOLOGACIJI TOPLOTNEGA IZMENJEVALNIKA ZA UZP – UPARJALNIKA

1.   NAMEN TE PRILOGE JE DOLOČITEV PREDPISOV O HOMOLOGACIJI TOPLOTNEGA IZMENJEVALNIKA ZA UZP – UPARJALNIKA.

2.   TOPLOTNI IZMENJEVALNIK ZA UZP – UPARJALNIK

2.1   Toplotni izmenjevalnik za UZP – uparjalnik je lahko vsaka naprava, izdelana za uparjevanje kriogenega tekočega goriva in njegovo dovajanje v motor v plinastem stanju pri temperaturi plina med – 40 °C in + 105 °C.

2.2   Material toplotnega izmenjevalnika za UZP – uparjalnika, ki je med delovanjem izpostavljen SZP, je združljiv s preskusnim SZP. Za preverjanje te združljivosti se uporabi postopek iz Priloge 5D.

2.3   Del toplotnega izmenjevalnika za UZP – uparjalnika, ki je v stiku z rezervoarjem, spada v razred 5.

2.4   Toplotni izmenjevalnik za UZP – uparjalnik je izdelan tako, da je odporen proti tlaku, enakemu 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa), pri čemer ne pride do puščanja in deformacije.

2.5   Toplotni izmenjevalnik za UZP – uparjalnik je izdelan tako, da je odporen proti (zunanjemu) puščanju pri tlaku, enakem 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa) (glej Prilogo 5B).

2.6   Toplotni izmenjevalnik za UZP – uparjalnik je izdelan tako, da deluje pri temperaturah iz Priloge 5O.

2.7   Toplotni izmenjevalnik za UZP – uparjalnik mora ustrezati preskusnim postopkom za razred 5.

2.8   Toplotni izmenjevalnik za UZP – uparjalnik mora ustrezati preskusu vodnega ščita z zamrznitvijo. Del toplotnega izmenjevalnika – uparjalnika, ki običajno vsebuje raztopino proti zamrznitvi, napolnite z vodo do običajne prostornine pri temperaturi – 40 °C za 24 ur. Namestite metrska dela cevi za hladilno sredstvo na vhodni in izhodni del cevi za hladilno sredstvo na toplotnem izmenjevalniku – uparjalniku. Po kondicioniranju pri zamrznitvi izvedite preskus zunanjega tesnjenja pri sobni temperaturi v skladu s Prilogo 5B. Za ta preskus lahko uporabite ločen vzorec.

---

PRILOGA 4J

PREDPISI O HOMOLOGACIJI POLNILNE POSODE ZA UZP

1.   NAMEN TE PRILOGE JE DOLOČITEV PREDPISOV O HOMOLOGACIJI POLNILNE POSODE ZA UZP.

2.   POLNILNA POSODA ZA UZP

2.1   Polnilna posoda za UZP mora izpolnjevati zahteve iz odstavka 3.

2.2   Proizvajalec posode lahko zahteva, da se uporablja posebna izvedba posode za UZP s šobo.

3.   PRESKUSNI POSTOPKI ZA POLNILNO POSODO ZA UZP

3.1   Polnilna posoda za UZP mora izpolnjevati zahteve za razred 5 in se preskusiti po preskusnih postopkih iz Priloge 5, pri čemer je treba upoštevati naslednje posebne zahteve:

3.1.1   Nekovinski materiali, iz katerih je izdelana polnilna posoda za UZP, so združljivi z UZP. Za preverjanje te združljivosti se uporabi postopek iz Prilog 5D, 5F in 5G.

3.1.2   Polnilna posoda za UZP je odporna proti puščanju pri tlaku, enakem 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa) (glej Prilogo 5B).

3.1.3   Polnilna posoda za UZP je izdelana tako, da deluje pri temperaturah iz Priloge 5O.

3.1.4   Polnilna posoda mora vzdržati 7 000 ciklov pri preskusu vzdržljivosti iz Priloge 5L, kot sledi:

3.1.4.1   Nihanje pri nizki temperaturi

Sestavni del se priključi na 96 % skupnega števila ciklov pri kriogeni temperaturi in nazivnem servisnem tlaku. Vir je lahko tekoči ali plinast dušik (ali UZP) pri temperaturi, ki ustreza nazivnemu servisnemu tlaku za UZP, ali nižji temperaturi (glej preglednico v Prilogi 5O). Ustvari se tok in nato izklopi. Med ciklom navzdol se lahko tlak v smeri toka preskusne naprave zniža na 50 % preskusnega tlaka. Po zaključku ciklov sestavni deli ustrezajo preskusu tesnjenja iz Priloge 5B pri kriogeni temperaturi. Ta del preskušanja se lahko prekine pri 20-odstotnih intervalih, da se preveri tesnjenje.

3.1.4.2   Nihanje pri sobni temperaturi

Sestavni del deluje med 2 % skupnega števila ciklov kot zgoraj pri ustrezni določeni sobni temperaturi in nazivnem servisnem tlaku. Po zaključku ciklov pri sobni temperaturi sestavni del ustreza preskusu tesnjenja iz Priloge 5B pri sobni temperaturi.

3.1.4.3   Nihanje pri visoki temperaturi

Sestavni del deluje med 2 % skupnega števila ciklov kot zgoraj pri ustrezni določeni najvišji temperaturi in nazivnem servisnem tlaku. Po zaključku ciklov pri visoki temperaturi sestavni del ustreza preskusu tesnjenja iz Priloge 5B pri visoki temperaturi.

Po ponovnem preskušanju nihanja in tesnjenja mora biti mogoče sestavni del odstraniti od polnilne šobe, ne da bi se razlilo več kot 30 cm3 UZP.

3.1.5   Polnilna posoda za UZP mora biti izdelana iz neiskrečega materiala in izpolnjevati ocenjevalne preskuse preprečevanja vžiga iz standarda ISO 14469-1:2004.

3.1.6   Električni upor priključene polnilne posode za UZP in šobe ne sme biti večji od 10 Ω na vsakem od njiju v stanju pod tlakom in brez tlaka. Preskus se izvaja pred preskusom vzdržljivosti in po njem.

---

PRILOGA 4K

PREDPISI O HOMOLOGACIJI REGULATORJA ZA KRMILJENJE TLAKA ZA UZP

1.   PODROČJE UPORABE

Namen te priloge je določitev predpisov o homologaciji regulatorja za krmiljenje tlaka za uzp.

2.   REGULATOR ZA KRMILJENJE TLAKA ZA UZP

2.1   Material regulatorja, ki je med delovanjem izpostavljen UZP, je združljiv s preskusnim UZP. Za preverjanje te združljivosti se uporabi postopek iz Priloge 5D.

2.2   Regulator za krmiljenje tlaka za UZP je v skladu s preskusi, navedenimi za razred 5.

3.   RAZVRSTITEV IN PRESKUSNI TLAKI

3.1   Regulator za krmiljenje tlaka, ki je izpostavljen tlaku UZP, spada v razred 5.

3.1.1   Regulator za krmiljenje tlaka ne sme puščati (glej Prilogo 5B) z zaprtimi izhodi navedenega dela.

3.2   Regulator tlaka je izdelan tako, da deluje pri temperaturah iz Priloge 5O.

3.3   Preskus vzdržljivosti

3.3.1   Izvedite preskus vzdržljivosti iz Priloge 5L z naslednjimi izjemami:

| (a) | število ciklov je 7 000; |
| --- | --- |

(a)

število ciklov je 7 000;

| (b) | sestavni del mora biti povezan z virom kriogene tekočine pod tlakom. |
| --- | --- |

(b)

sestavni del mora biti povezan z virom kriogene tekočine pod tlakom.

---

PRILOGA 4L

PREDPISI O HOMOLOGACIJI TLAČNEGA IN/ALI TEMPERATURNEGA TIPALA ZA UZP

1.   NAMEN TE PRILOGE JE DOLOČITEV PREDPISOV O HOMOLOGACIJI TLAČNEGA IN/ALI TEMPERATURNEGA TIPALA ZA UZP

2.   TLAČNA IN TEMPERATURNA TIPALA ZA UZP

2.1   Tlačna in temperaturna tipala za UZP so razvrščena v razred 5 v skladu s shemo 1-1 iz odstavka 3 tega pravilnika.

3.   PRESKUSNI POSTOPKI ZA TLAČNO IN/ALI TEMPERATURNO TIPALO ZA UZP

3.1   Tlačna in/ali temperaturna tipala za UZP morajo izpolnjevati zahteve za razred 5 in se preskusiti po preskusnih postopkih iz Priloge 5, pri čemer je treba upoštevati naslednje posebne zahteve.

3.2   Preskus izolacijske upornosti.

Preskus je namenjen kontroli morebitne poškodbe izolacije med priključnimi čepi tlačnega in/ali temperaturnega tipala za UZP in ohišjem.

Med enim priključnim čepom in ohišjem tlačnega in/ali temperaturnega tipala za UZP spustite enosmerni tok pri napetosti 1 000 V vsaj za 2 sekundi. Najmanjša dovoljena upornost mora biti > 10 ΜΩ.

3.3   Material, iz katerega so izdelana tlačna in temperaturna tipala za UZP ter ki je med delovanjem izpostavljen UZP, je združljiv s preskusnim UZP. Za preverjanje te združljivosti se uporabi postopek iz Priloge 5D.

3.4   Tlačno in/ali temperaturno tipalo za UZP je izdelano tako, da deluje pri temperaturah iz Priloge 5O.

3.5   Del tlačnih in temperaturnih tipal za UZP iz razreda 5 je odporen proti tlaku, enakemu največ 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa) pri temperaturi, ki ustreza nazivnemu servisnemu tlaku iz preglednice v Prilogi 5O, sobni temperaturi in najvišji temperaturi iz Priloge 5O.

---

PRILOGA 4M

PREDPISI O HOMOLOGACIJI DETEKTORJA ZEMELJSKEGA PLINA

1.   NAMEN TE PRILOGE JE DOLOČITEV PREDPISOV O HOMOLOGACIJI DETEKTORJA ZEMELJSKEGA PLINA.

2.   DETEKTOR ZEMELJSKEGA PLINA

Material regulatorja, ki je med delovanjem izpostavljen detektorju zemeljskega plina, je združljiv s preskusnim plinom. Za preverjanje te združljivosti se uporabi postopek iz Priloge 5D.

3.   PRESKUSNI POSTOPKI DETEKTORJA ZEMELJSKEGA PLINA

3.1   Detektor zemeljskega plina je izdelan tako, da deluje pri temperaturah iz Priloge 5O.

3.2   Preskus izolacijske upornosti

Preskus je namenjen kontroli morebitne poškodbe izolacije med priključnimi čepi in ohišjem detektorja zemeljskega plina.

Med enim priključnim čepom in ohišjem detektorja zemeljskega plina spustite enosmerni tok pri napetosti 1 000 V vsaj za 2 sekundi. Najmanjša dovoljena upornost je 10 ΜΩ.

3.3   Detektor zemeljskega plina izpolnjuje ustrezne zahteve po elektromagnetski združljivosti v skladu s spremembami 03 Pravilnika št. 10 ali temu enakovredne zahteve.

---

PRILOGA 4N

Predpisi o homologaciji samodejnega ventila, kontrolnega ventila, tlačnega varnostnega ventila, prelivnega ventila, ročnega ventila in protipovratnega ventila za uporabo za UZP.

1.   NAMEN TE PRILOGE JE DOLOČITEV PREDPISOV O HOMOLOGACIJI SAMODEJNEGA VENTILA, KONTROLNEGA VENTILA, TLAČNEGA VARNOSTNEGA VENTILA IN PRELIVNEGA VENTILA SAMO ZA UPORABO ZA UZP.

2.   SAMODEJNI VENTIL ZA UZP

2.1   Materiali samodejnega ventila za UZP, ki so med delovanjem izpostavljeni UZP, so združljivi s preskusnim UZP. Za preverjanje te združljivosti se uporabi postopek iz Priloge 5D.

2.2   Specifikacije delovanja

2.2.1   Samodejni ventil za UZP je izdelan tako, da je odporen proti tlaku, enakemu 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa), pri čemer ne pride do puščanja in deformacije (glej Prilogo 5A).

2.2.2   Samodejni ventil za UZP je izdelan tako, da je odporen proti puščanju pri tlaku, enakem 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa) (glej Prilogo 5B).

2.2.3   Samodejni ventil za UZP je v običajnem stanju uporabe, ki ga določi proizvajalec, izpostavljen 7 000 operacijam; nato je deaktiviran. Samodejni ventil mora ostati odporen proti puščanju pri tlaku, enakem 1,5-kratnemu delovnemu tlaku v skladu s Prilogama 5B in 5C. Preskus se izvede za 96 % ciklov pri kriogeni temperaturi, 2 % pri sobni temperaturi in 2 % pri visoki temperaturi v skladu s preglednico v Prilogi 5O.

2.2.4   Samodejni ventil za UZP je izdelan tako, da deluje pri temperaturah iz Priloge 5O.

2.2.5   Preskus izolacijske upornosti

Preskus je namenjen kontroli morebitne poškodbe izolacije med tuljavo z dvema čepoma in ohišjem samodejnega ventila za UZP.

Med enim priključnim čepom in ohišjem samodejnega ventila spustite enosmerni tok pri napetosti 1 000 V vsaj za 2 sekundi. Najmanjša dovoljena upornost je 10 ΜΩ.

3.   KONTROLNI VENTIL ZA UZP

3.1   Materiali kontrolnega ventila za UZP, ki so med delovanjem izpostavljeni UZP, so združljivi s preskusnim UZP. Za preverjanje te združljivosti se uporabi postopek iz Priloge 5D.

3.2   Specifikacije delovanja

3.2.1   Kontrolni ventil za UZP je izdelan tako, da je odporen proti tlaku, enakemu 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa), pri čemer pri kriogeni temperaturi ne pride do puščanja in deformacije.

3.2.2   Kontrolni ventil za UZP je izdelan tako, da je odporen proti (zunanjemu) puščanju pri tlaku, enakem 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa) (glej Prilogo 5B) pri temperaturah iz Priloge 5O.

3.2.3   Kontrolni ventil za UZP je v običajnem stanju uporabe, ki ga določi proizvajalec, izpostavljen 7 000 operacijam pri kriogeni temperaturi (glej Prilogo 5O); nato je deaktiviran. Kontrolni ventil ostane odporen proti (zunanjemu) puščanju pri tlaku, enakem 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa) (glej Prilogo 5B).

3.2.4   Kontrolni ventil za UZP je izdelan tako, da deluje pri temperaturah iz Priloge 5O.

3.3   Kontrolni ventil za UZP mora ustrezati preskusnim postopkom za sestavni del iz razreda 5.

4.   TLAČNI VARNOSTNI VENTIL ZA UZP

4.1   Materiali tlačnega varnostnega ventila, ki so med delovanjem izpostavljeni UZP, so združljivi s preskusnim UZP. Za preverjanje te združljivosti se uporabi postopek iz Priloge 5D.

4.2   Specifikacije delovanja

4.2.1   Tlačni varnostni ventil za UZP razreda 5 je izdelan tako, da je odporen proti tlaku, enakemu 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa) pri kriogeni temperaturi z zaprtim izhodom.

4.2.2   Tlačni varnostni ventil in tlačna varnostna naprava razreda 5 sta izdelana tako, da ne puščata pri tlaku, enakem 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa) z zaprtim izhodom (glej Prilogo 5B).

4.3   Tlačni varnostni ventil za UZP je izdelan tako, da deluje pri temperaturah iz Priloge 5O.

4.4   Tlačni varnostni ventil za UZP mora ustrezati preskusnim postopkom za sestavni del iz razreda 5.

5.   PRELIVNI VENTIL ZA UZP

5.1   Materiali prelivnega ventila za UZP, ki so med delovanjem izpostavljeni UZP, so združljivi s preskusnim UZP. Za preverjanje te združljivosti se uporabi postopek iz Priloge 5D.

5.2   Specifikacije delovanja

5.2.1   Če prelivni ventil za UZP ni vgrajen v rezervoar, je izdelan tako, da je odporen proti tlaku, enakemu 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa) pri kriogeni temperaturi.

5.2.2   Če prelivni ventil za UZP ni vgrajen v rezervoar, je izdelan tako, da je odporen proti zunanjemu puščanju (Priloga 5B) pri tlaku, enakem 1,5-kratnemu delovnemu tlaku (MPa).

5.2.3   Prelivni ventil za UZP je izdelan tako, da deluje pri temperaturah iz Priloge 5O.

5.3   Prelivni ventil za UZP je opremljen z obvodom (notranje tesnjenje) za izravnavo tlakov.

5.4   Prelivni ventil deluje pri največ 10 % nad in najmanj 20 % pod nazivno končno pretočnostjo, ki jo določi proizvajalec.

5.4.1   Ti preskusi se izvedejo na treh vzorcih vsake velikosti in oblike ventila. Ventil za UZP, ki je namenjen samo za uporabo s tekočino, se preskusi z vodo. Razen kot je določeno v odstavku 5.4.3, se ločeni preskusi izvedejo na vsakem vzorcu, nameščenem v navpičnem, vodoravnem in prevrnjenem položaju.

5.4.2   Preskus z vodo se izvede z uporabo merilnika pretoka tekočin (ali enakovrednega), nameščenega v sistem cevi z zadostnim tlakom za zagotovitev potrebnega pretoka.

Sistem mora vključevati vhodni piezometer ali cev, ki je najmanj za eno velikost cevi večja od ventila, ki se preskuša, s kontrolnim ventilom pretoka, priključenim med merilnikom pretoka in piezometrom. Cev ali hidrostatični varnostni ventil ali oba se lahko uporabita za zmanjšanje učinka tlačnega sunka, ko se prelivni ventil zapre.

5.4.3   Ventil, namenjen namestitvi v enem položaju, se lahko preskuša samo v tem položaju.

5.5   Ko prelivni ventil za UZP zapre dovod goriva, obvodni tok skozi ventil ne sme presegati stopnje pretoka, ki jo proizvajalec določi v cm3/min pri servisnem tlaku.

5.6   Naprava mora ustrezati preskusnim postopkom za sestavne dele iz razreda 5.

6.   ROČNI VENTIL ZA UZP

6.1   Materiali ročnega ventila za UZP, ki so med delovanjem izpostavljeni UZP, so združljivi s preskusnim UZP. Za preverjanje te združljivosti se uporabi postopek iz Priloge 5D.

6.2   Specifikacije delovanja

6.2.1   Ročni ventil za UZP razreda 5 je izdelan tako, da je odporen proti tlaku, enakemu 1,5-kratnemu delovnemu tlaku pri kriogeni temperaturi.

6.2.2   Ročni ventil za UZP razreda 5 je izdelan tako, da deluje pri temperaturah od – 162 °C do 85 °C.

6.3   Zahteve za ročni ventil za UZP

Na enem vzorcu se opravi preskus obremenitve pri hitrosti nihanja tlaka, ki ne presega 4 ciklov na minuto, in sicer na naslednji način:

Pri – 162 °C ali nižji temperaturi med izvedbo 100 ciklov med 0° in delovnim tlakom WP. Največji navor na ventil mora biti v skladu z 2-kratno silo iz preglednice 5.3 v Prilogi 5L. Po preskusu mora biti ročni ventil za UZP v skladu s preskusom zunanjega tesnjenja v Prilogi 5B.

Če med preskusom ročni ventil za UZP zamrzne, ga je treba odmrzniti in posušiti.

6.4   Ročni ventil za UZP mora ustrezati preskusnim postopkom za sestavni del iz razreda 5.

---

PRILOGA 4O

PREDPISI O HOMOLOGACIJI ČRPALKE ZA GORIVO ZA UZP

1.   NAMEN TE PRILOGE JE DOLOČITEV PREDPISOV O HOMOLOGACIJI ČRPALKE ZA GORIVO ZA UZP.

2.   ZAHTEVE ZA ČRPALKO ZA GORIVO ZA UZP:

2.1   Materiali črpalke za gorivo za UZP, ki so med delovanjem izpostavljeni UZP, so združljivi s preskusnim UZP. Za preverjanje te združljivosti se uporabi postopek iz Priloge 5D.

2.2   Črpalka za gorivo za UZP iz razreda 5 je izdelana tako, da deluje pri temperaturah od – 162 °C do 85 °C.

2.3   Naprava mora ustrezati preskusnim postopkom za sestavne dele iz razreda 5.

2.4   Črpalka za gorivo za UZP mora biti izdelana tako, da preprečuje ujetost UZP.

2.5   Zagotoviti je treba, da se UZP, ki ostane v črpalki po zaustavitvi motorja, varno obdela, ne da bi se tlak povišal nad največji varni delovni tlak.

2.6   Črpalka za gorivo za UZP je opremljena z napravo za krmiljenje tlaka, da se ta vzdržuje v mejah delovnega tlaka.

2.6.1   Omejitev oskrbovanja z energijo upravljalnega mehanizma je sprejemljiva namesto naprave za krmiljenje tlaka.

2.6.2   Električni upravljalni sistem je sprejemljiv namesto naprave za krmiljenje tlaka.

2.6.3   Zračenje zemeljskega plina v ozračje iz naprave za krmiljenje tlaka med običajnim delovanjem ni dovoljeno.

2.7   Črpalka za gorivo za UZP je opremljena s tlačnim varnostnim ventilom, da omeji tlak na najvišji varni delovni tlak črpalke.

2.7.1   Tlačni varnostni ventil sistema za gorivo je sprejemljiv namesto tlačnega varnostnega ventila črpalke, če z razbremenitvijo tlaka sistema razbremeni tlak črpalke.

2.8   Dovoljeno je, da črpalka za gorivo za UZP deluje pred zagonom motorja, da se v sistemu za gorivo ustvari potreben tlak. To se doseže brez dovajanja goriva v motor, če motor ne teče.

3.   UPORABNI PRESKUSNI POSTOPKI:

3.1   Črpalka za gorivo za UZP je nameščena v rezervoarju:

| Preskus združljivosti z UZP | Priloga 5D |
| --- | --- |
| Odpornost proti suhi vročini | Priloga 5F |
| Staranje zaradi ozona | Priloga 5G |
| Preskus pri nizki temperaturi | Priloga 5P |

Preskus združljivosti z UZP

Priloga 5D

Odpornost proti suhi vročini

Priloga 5F

Staranje zaradi ozona

Priloga 5G

Preskus pri nizki temperaturi

Priloga 5P

3.2   Črpalka za gorivo za UZP je nameščena zunaj posode:

| Nadtlak ali moč | Priloga 5A |
| --- | --- |
| Zunanje tesnjenje | Priloga 5B |
| Združljivost z UZP | Priloga 5D |
| Odpornosti proti koroziji | Priloga 5E |
| Odpornost proti suhi vročini | Priloga 5F |
| Staranje zaradi ozona | Priloga 5G |
| Nihanje temperature | Priloga 5H |
| Odpornosti proti koroziji | Priloga 5N |
| Preskus pri nizki temperaturi | Priloga 5P |

Nadtlak ali moč

Priloga 5A

Zunanje tesnjenje

Priloga 5B

Združljivost z UZP

Priloga 5D

Odpornosti proti koroziji

Priloga 5E

Odpornost proti suhi vročini

Priloga 5F

Staranje zaradi ozona

Priloga 5G

Nihanje temperature

Priloga 5H

Odpornosti proti koroziji

Priloga 5N

Preskus pri nizki temperaturi

Priloga 5P

---

PRILOGA 5

PRESKUSNI POSTOPKI

1.   RAZVRSTITEV

1.1   Sestavni deli za uporabo SZP v vozilih so razvrščeni glede na najvišji delovni tlak in funkcije v skladu z odstavkom 2 tega pravilnika. Sestavni deli za uporabo UZP v vozilih so razvrščeni glede na najnižjo temperaturo v skladu z odstavkom 3 tega pravilnika.

1.2   Razvrstitev sestavnih delov določa preskuse, ki jih je treba izvesti za homologacijo sestavnih delov ali delov sestavnih delov.

2.   UPORABNI PRESKUSNI POSTOPKI:

V preglednici 5.1 so navedeni potrebni preskusni postopki glede na razvrstitev.

Preglednica 5.1

| Preskus | Razred 0 | Razred 1 | Razred 2 | Razred 3 | Razred 4 | Razred 5 | Priloga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nadtlak ali moč | X | X | X | X | O | X | 5A |
| Zunanje tesnjenje | X | X | X | X | O | X | 5B |
| Notranje tesnjenje | A | A | A | A | O | A | 5C |
| Preskus vzdržljivosti | A | A | A | A | O | A | 5L |
| Združljivost s SZP/UZP | A | A | A | A | A | A | 5D |
| Odpornost proti koroziji | X | X | X | X | X | A | 5E |
| Odpornost proti suhi vročini | A | A | A | A | A | A | 5F |
| Staranje zaradi ozona | A | A | A | A | A | A | 5G |
| Preskus porušitve/uničenja | X | O | O | O | O | A | 5M |
| Nihanje temperature | A | A | A | A | O | A | 5H |
| Nihanje tlaka | X | O | O | O | O | A | 5I |
| Odpornost proti tresljajem | A | A | A | A | O | A | 5N |
| Delovne temperature | X | X | X | X | X | X | 5O |
| Nizka temperatura UZP | O | O | O | O | O | X | 5P |
| X | = | se uporablja |
| O | = | se ne uporablja |
| A | = | po potrebi |

Preskus

Razred 0

Razred 1

Razred 2

Razred 3

Razred 4

Razred 5

Priloga

Nadtlak ali moč

X

X

X

X

O

X

5A

Zunanje tesnjenje

X

X

X

X

O

X

5B

Notranje tesnjenje

A

A

A

A

O

A

5C

Preskus vzdržljivosti

A

A

A

A

O

A

5L

Združljivost s SZP/UZP

A

A

A

A

A

A

5D

Odpornost proti koroziji

X

X

X

X

X

A

5E

Odpornost proti suhi vročini

A

A

A

A

A

A

5F

Staranje zaradi ozona

A

A

A

A

A

A

5G

Preskus porušitve/uničenja

X

O

O

O

O

A

5M

Nihanje temperature

A

A

A

A

O

A

5H

Nihanje tlaka

X

O

O

O

O

A

5I

Odpornost proti tresljajem

A

A

A

A

O

A

5N

Delovne temperature

X

X

X

X

X

X

5O

Nizka temperatura UZP

O

O

O

O

O

X

5P

X

=

se uporablja

O

=

se ne uporablja

A

=

po potrebi

Opombe:

(a)   Notranje tesnjenje: se uporablja, če je razred sestavnih delov sestavljen iz notranjih ventilov, ki so v času nedelovanja motorja običajno zaprti;

(b)   Preskus vzdržljivosti: se uporablja, če je razred sestavnih delov sestavljen iz notranjih delov, ki se bodo med delovanjem motorja stalno premikali;

(c)   Združljivost s SZP, odpornost proti suhi vročini, staranje zaradi ozona: se uporablja, če je razred sestavnih delov sestavljen iz sintetičnih/nekovinskih delov;

(d)   Preskus nihanja temperature: se uporablja, če je razred sestavnih delov sestavljen iz sintetičnih/nekovinskih delov;

(e)   Preskus odpornosti proti tresljajem: se uporablja, če je razred sestavnih delov sestavljen iz notranjih delov, ki se bodo med delovanjem motorja stalno premikali.

Materiali sestavnih delov imajo pisne specifikacije, ki vsaj izpolnjujejo ali presegajo (preskusne) zahteve iz te priloge glede:

| (a) | temperature; |
| --- | --- |

(a)

temperature;

| (b) | tlaka; |
| --- | --- |

(b)

tlaka;

| (c) | združljivosti s SZP/UZP; |
| --- | --- |

(c)

združljivosti s SZP/UZP;

| (d) | vzdržljivosti. |
| --- | --- |

(d)

vzdržljivosti.

3.   SPLOŠNE ZAHTEVE

3.1   Preskuse tesnjenja je treba izvesti s plinom pod tlakom, kot sta zrak ali dušik za SZP. Za UZP se uporablja kriogena tekočina.

3.2   Za doseganje zahtevanega tlaka za hidrostatični preskus moči se lahko uporabi voda ali druga tekočina.

3.3   Preskusi tesnjenja in hidrostatični preskusi moči trajajo vsaj 3 minute.

PRILOGA 5A

PRESKUŠANJE NADTLAKA (PRESKUS MOČI)

| 1. | Sestavni del s SZP/UZP je z vključenim izhodom visokotlačnega dela pri sobni temperaturi najmanj 3 minute izpostavljen hidravličnemu tlaku, enakemu 1,5- do 2-kratnemu najvišjemu delovnemu tlaku, pri čemer ne pride do vidnih razpok ali trajne deformacije. Kot preskusni medij se lahko uporabi voda ali katera koli druga ustrezna hidravlična tekočina. |
| --- | --- |

1.

Sestavni del s SZP/UZP je z vključenim izhodom visokotlačnega dela pri sobni temperaturi najmanj 3 minute izpostavljen hidravličnemu tlaku, enakemu 1,5- do 2-kratnemu najvišjemu delovnemu tlaku, pri čemer ne pride do vidnih razpok ali trajne deformacije. Kot preskusni medij se lahko uporabi voda ali katera koli druga ustrezna hidravlična tekočina.

| 2. | Vzorci, ki so že opravili preskus vzdržljivosti iz Priloge 5L, se povežejo z virom hidrostatičnega tlaka. Pozitivni zaporni ventil in merilnik tlaka, ki imata tlak najmanj 1,5-krat in največ 2-krat večji od preskusnega tlaka, se namestita v cevovod za dovod hidrostatičnega tlaka. |
| --- | --- |

2.

Vzorci, ki so že opravili preskus vzdržljivosti iz Priloge 5L, se povežejo z virom hidrostatičnega tlaka. Pozitivni zaporni ventil in merilnik tlaka, ki imata tlak najmanj 1,5-krat in največ 2-krat večji od preskusnega tlaka, se namestita v cevovod za dovod hidrostatičnega tlaka.

| 3. | V preglednici 5.2 je naveden delovni tlak in tlak pri preskusu porušitve v skladu z razvrstitvijo iz odstavka 2 tega pravilnika.

  Preglednica 5.2








  Razvrstitev sestavnih delov | Delovni tlak
  [kPa] | Nadtlak
  [kPa] |
| --- | --- | --- | --- |
| Razred 0 | 3 000 < p < 26 000 | 1,5-kratni delovni tlak |
| Razred 1 | 450 < p < 3 000 | 1,5-kratni delovni tlak |
| Razred 2 | 20 < p < 450 | 2-kratni delovni tlak |
| Razred 3 | 450 < p < 3 000 | 2-kratni razbremenilni tlak |
| Razred 5 | kakor določi proizvajalec | 1,5-kratni delovni tlak |

3.

V preglednici 5.2 je naveden delovni tlak in tlak pri preskusu porušitve v skladu z razvrstitvijo iz odstavka 2 tega pravilnika.

Preglednica 5.2

Razvrstitev sestavnih delov

Delovni tlak

[kPa]

Nadtlak

[kPa]

Razred 0

3 000 < p < 26 000

1,5-kratni delovni tlak

Razred 1

450 < p < 3 000

1,5-kratni delovni tlak

Razred 2

20 < p < 450

2-kratni delovni tlak

Razred 3

450 < p < 3 000

2-kratni razbremenilni tlak

Razred 5

kakor določi proizvajalec

1,5-kratni delovni tlak

PRILOGA 5B

PRESKUS ZUNANJEGA TESNJENJA

1.   Sestavni del med preskušanjem pri nobenem aerostatičnem tlaku med 0 in tlakom iz preglednice 5.2 Priloge 5A ne sme puščati skozi cev ali zaščito telesa ali druge spoje ter kazati poroznosti ohišja, kot je opisano v odstavkih 2 in 3 te priloge.

2.   Preskus se izvede pri naslednjih pogojih:

| (a) | sobni temperaturi; |
| --- | --- |

(a)

sobni temperaturi;

| (b) | najnižji obratovalni temperaturi; |
| --- | --- |

(b)

najnižji obratovalni temperaturi;

| (c) | najvišji obratovalni temperaturi. |
| --- | --- |

(c)

najvišji obratovalni temperaturi.

Najvišje in najnižje obratovalne temperature so navedene v Prilogi 5O.

3.   Za SZP

Med tem preskusom bo preskušana oprema povezana z virom aerostatičnega tlaka. Samodejni ventil in merilnik tlaka, ki imata razpon tlaka enak najmanj 1,5-kratnemu in največ 2-kratnemu preskusnemu tlaku, se namestita v cevovod za dovod tlaka. Merilnik tlaka se namesti med samodejni ventil in preskusni vzorec. Ko je vzorec pod preskusnim tlakom, ga je treba potopiti v vodo, da se odkrije puščanje, ali uporabiti katero koli drugo enakovredno preskusno metodo (merjenje pretoka ali padec tlaka).

3.1   Za UZP

Med preskusom se vhod sestavnega dela poveže z virom kriogene tekočine v skladu s preglednico v Prilogi 5O ali nižjo temperaturo pri delovnem tlaku, ki ga določi proizvajalec. Pretok se vzdržuje 0,5 ure.

4.   Zunanje tesnjenje ne sme presegati zahtev iz prilog, če pa zahtev ni, ne sme presegati 15 cm3/uro.

5.   Preskus pri visoki temperaturi

Za SZP

Sestavni del s SZP ne pušča bolj kot 15 cm3/uro z vključenim izhodom, ko je izpostavljen plinskemu tlaku, ki je enak najvišjemu delovnemu tlaku, pri najvišji obratovalni temperaturi iz Priloge 5O. Sestavni del se pri tej temperaturi kondicionira najmanj 8 ur.

5.1   Za UZP

Sestavni del z UZP ne pušča bolj kot 15 cm3/uro s pretokom iz odstavka 3.1, ko je izpostavljen zunanji temperaturi pri najvišjih obratovalnih temperaturah iz Priloge 5O.

6.   Preskus pri nizki temperaturi

Za SZP

Sestavni del s SZP ne pušča bolj kot 15 cm3/uro z vključenim izhodom, ko je izpostavljen plinskemu tlaku, enakemu najvišjemu delovnemu tlaku, ki ga določi proizvajalec, pri najnižji obratovalni temperaturi. Sestavni del se pri tej temperaturi kondicionira najmanj 8 ur.

6.1   Za UZP

Sestavni del z UZP ne pušča bolj kot 15 cm3/uro s pretokom iz odstavka 3.1, ko je izpostavljen zunanji temperaturi pri najnižjih obratovalnih temperaturah iz Priloge 5O.

PRILOGA 5C

PRESKUS NOTRANJEGA TESNJENJA

| 1. | Naslednji preskusi se izvajajo na vzorcih ventilov ali polnilne enote, ki so bili že preskušeni v skladu s preskusom notranjega tesnjenja iz Priloge 5B. |
| --- | --- |

1.

Naslednji preskusi se izvajajo na vzorcih ventilov ali polnilne enote, ki so bili že preskušeni v skladu s preskusom notranjega tesnjenja iz Priloge 5B.

| 2. | Sedež ventilov, ko so v zaprtem položaju, ne pušča pri nobenem aerostatičnem tlaku, ki je med 0 in 1,5-kratnim delovnim tlakom (kPa). Pri sestavnih delih z UZP se uporablja kriogena temperatura (glej Prilogo 5O). |
| --- | --- |

2.

Sedež ventilov, ko so v zaprtem položaju, ne pušča pri nobenem aerostatičnem tlaku, ki je med 0 in 1,5-kratnim delovnim tlakom (kPa). Pri sestavnih delih z UZP se uporablja kriogena temperatura (glej Prilogo 5O).

| 3. | Protipovratni ventil za SZP z gibljivim sedežem (elastičnim), ko je v zaprtem položaju, ne pušča pri nobenem aerostatičnem tlaku, ki je med 0 in 1,5-kratnim delovnim tlakom (kPa). |
| --- | --- |

3.

Protipovratni ventil za SZP z gibljivim sedežem (elastičnim), ko je v zaprtem položaju, ne pušča pri nobenem aerostatičnem tlaku, ki je med 0 in 1,5-kratnim delovnim tlakom (kPa).

| 4. | Protipovratni ventil za SZP s kovinskim sedežem, ko je v zaprtem položaju, ne pušča za več kot 0,47 dm3/s pri aerostatičnem tlaku, ki se za 138 kPa razlikuje od efektivnega tlaka. |
| --- | --- |

4.

Protipovratni ventil za SZP s kovinskim sedežem, ko je v zaprtem položaju, ne pušča za več kot 0,47 dm3/s pri aerostatičnem tlaku, ki se za 138 kPa razlikuje od efektivnega tlaka.

| 5. | Sedež zgornjega protipovratnega ventila za SZP, ki se uporablja na polnilni enoti, ko je v zaprtem položaju, ne pušča pri nobenem aerostatičnem tlaku, ki je med 0 in 1,5-kratnim delovnim tlakom (kPa). |
| --- | --- |

5.

Sedež zgornjega protipovratnega ventila za SZP, ki se uporablja na polnilni enoti, ko je v zaprtem položaju, ne pušča pri nobenem aerostatičnem tlaku, ki je med 0 in 1,5-kratnim delovnim tlakom (kPa).

| 6. | Preskusi notranjega tesnjenja se izvajajo z dovodom vzorčnega ventila, povezanim z virom aerostatičnega tlaka, ventilom v zaprtem položaju in odprto izhodno odprtino. Samodejni ventil in merilnik tlaka, ki imata razpon tlaka enak najmanj 1,5-kratnemu in največ 2-kratnemu preskusnemu tlaku, se namestita v cevovod za dovod tlaka. Merilnik tlaka se namesti med samodejni ventil in preskusni vzorec. Med uporabo preskusnega tlaka je treba opazovati, ali prihaja do puščanja pri odprtem izhodu, ki je potopljen v vodo, razen če je navedeno drugače. |
| --- | --- |

6.

Preskusi notranjega tesnjenja se izvajajo z dovodom vzorčnega ventila, povezanim z virom aerostatičnega tlaka, ventilom v zaprtem položaju in odprto izhodno odprtino. Samodejni ventil in merilnik tlaka, ki imata razpon tlaka enak najmanj 1,5-kratnemu in največ 2-kratnemu preskusnemu tlaku, se namestita v cevovod za dovod tlaka. Merilnik tlaka se namesti med samodejni ventil in preskusni vzorec. Med uporabo preskusnega tlaka je treba opazovati, ali prihaja do puščanja pri odprtem izhodu, ki je potopljen v vodo, razen če je navedeno drugače.

| 7. | Skladnost z odstavki 2 do 5 se ugotovi s priključitvijo dela cevi na odtočni ventil. Odprti konec odvodne cevi je treba vstaviti v obrnjeno jeklenko, ki je umerjena v kubičnih centimetrih. Obrnjena jeklenka se zapre neprepustno za vodo. Naprava se nastavi tako, da:






  (a) | je konec odvodne cevi približno 13 mm nad ravnijo vode v obrnjeni jeklenki in |
| --- | --- | --- |

7.

Skladnost z odstavki 2 do 5 se ugotovi s priključitvijo dela cevi na odtočni ventil. Odprti konec odvodne cevi je treba vstaviti v obrnjeno jeklenko, ki je umerjena v kubičnih centimetrih. Obrnjena jeklenka se zapre neprepustno za vodo. Naprava se nastavi tako, da:

(a)

je konec odvodne cevi približno 13 mm nad ravnijo vode v obrnjeni jeklenki in

| (b) | je raven vode v obrnjeni jeklenki in zunaj nje enaka. Po teh nastavitvah je treba zabeležiti raven vode v jeklenki. Z ventilom v zaprtem položaju, ki je posledica normalnega delovanja, se na dovodni ventil za najmanj 2 minuti usmeri zrak ali dušik pri določenem preskusnem tlaku. Med tem časom se navpični položaj jeklenke po potrebi popravi, da se ohrani enaka raven vode v jeklenki in zunaj nje. |
| --- | --- |

(b)

je raven vode v obrnjeni jeklenki in zunaj nje enaka. Po teh nastavitvah je treba zabeležiti raven vode v jeklenki. Z ventilom v zaprtem položaju, ki je posledica normalnega delovanja, se na dovodni ventil za najmanj 2 minuti usmeri zrak ali dušik pri določenem preskusnem tlaku. Med tem časom se navpični položaj jeklenke po potrebi popravi, da se ohrani enaka raven vode v jeklenki in zunaj nje.

Na koncu preskusnega obdobja ter z enako ravnijo vode v obrnjeni jeklenki in zunaj nje se ponovno zabeleži raven vode v jeklenki. Iz spremembe prostornine v jeklenki se stopnja puščanja izračuna po naslednji enačbi:

Formula

Pri čemer je:

| V1 | = | stopnja puščanja, kubični centimetri zraka ali dušika na uro; |
| --- | --- | --- |
| Vt | = | povečanje prostornine jeklenke med preskusom; |
| t | = | trajanje preskusa, v minutah; |
| P | = | barometrični tlak med preskusom, v kPa; |
| T | = | temperatura okolja med preskusom, v K. |

V1

=

stopnja puščanja, kubični centimetri zraka ali dušika na uro;

Vt

=

povečanje prostornine jeklenke med preskusom;

t

=

trajanje preskusa, v minutah;

P

=

barometrični tlak med preskusom, v kPa;

T

=

temperatura okolja med preskusom, v K.

| 8. | Namesto zgoraj opisane metode se lahko puščanje izmeri z merilnikom pretoka, ki je nameščen na dovodnem delu preskusnega ventila. Merilnik pretoka lahko pri uporabljeni preskusni tekočini natančno izmeri najvišje dovoljene stopnje pretoka puščanja. |
| --- | --- |

8.

Namesto zgoraj opisane metode se lahko puščanje izmeri z merilnikom pretoka, ki je nameščen na dovodnem delu preskusnega ventila. Merilnik pretoka lahko pri uporabljeni preskusni tekočini natančno izmeri najvišje dovoljene stopnje pretoka puščanja.

PRILOGA 5D

PRESKUS ZDRUŽLJIVOSTI S SZP/UZP

| 1. | Nekovinski del, ki je v stiku s SZP/UZP, ne sme kazati prevelike spremembe prostornine ali zmanjšanja teže.
  Odpornost proti n-pentanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:






  (a) | medij: n-pentan; |
| --- | --- | --- |

1.

Nekovinski del, ki je v stiku s SZP/UZP, ne sme kazati prevelike spremembe prostornine ali zmanjšanja teže.

Odpornost proti n-pentanu v skladu s standardom ISO 1817 pri naslednjih pogojih:

(a)

medij: n-pentan;

| (b) | temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817); |
| --- | --- |

(b)

temperatura: 23 °C (dovoljeno odstopanje v skladu s standardom ISO 1817);

| (c) | obdobje potopitve: 72 ur. |
| --- | --- |

(c)

obdobje potopitve: 72 ur.

| 2. | Zahteve:
  Največja sprememba prostornine 20 %.
  Po 48-urni hrambi na zraku pri temperaturi 40 °C se masa v primerjavi z začetno vrednostjo ne sme zmanjšati za več kot 5 %. |
| --- | --- |

2.

Zahteve:

Največja sprememba prostornine 20 %.

Po 48-urni hrambi na zraku pri temperaturi 40 °C se masa v primerjavi z začetno vrednostjo ne sme zmanjšati za več kot 5 %.

PRILOGA 5E

PRESKUS ODPORNOSTI PROTI KOROZIJI

Preskusni postopki odpornosti proti koroziji:

| 1. | Kovinski sestavni del s SZP/UZP mora izpolnjevati zahteve preskusov tesnjenja iz Prilog 5B in 5 C, potem ko je bil 144 ur izpostavljen preskusu s slano meglo v skladu s standardom ISO 15500-2 in so bili vsi priključki zaprti. |
| --- | --- |

1.

Kovinski sestavni del s SZP/UZP mora izpolnjevati zahteve preskusov tesnjenja iz Prilog 5B in 5 C, potem ko je bil 144 ur izpostavljen preskusu s slano meglo v skladu s standardom ISO 15500-2 in so bili vsi priključki zaprti.

| 2. | Bakren ali medeninast sestavni del s SZP/UZP mora izpolnjevati zahteve preskusov tesnjenja iz Prilog 5B in 5 C, potem ko je bil 24 ur izpostavljen preskusu s slano meglo v skladu s standardom ISO 15500-2 in so bili vsi priključki zaprti. |
| --- | --- |

2.

Bakren ali medeninast sestavni del s SZP/UZP mora izpolnjevati zahteve preskusov tesnjenja iz Prilog 5B in 5 C, potem ko je bil 24 ur izpostavljen preskusu s slano meglo v skladu s standardom ISO 15500-2 in so bili vsi priključki zaprti.

PRILOGA 5F

ODPORNOST PROTI SUHI VROČINI

| 1. | Preskus je treba izvesti v skladu s standardom ISO 188. Preskušanec mora biti 168 ur izpostavljen zraku s temperaturo, enako najvišji obratovalni temperaturi. |
| --- | --- |

1.

Preskus je treba izvesti v skladu s standardom ISO 188. Preskušanec mora biti 168 ur izpostavljen zraku s temperaturo, enako najvišji obratovalni temperaturi.

| 2. | Dovoljena sprememba natezne trdnosti ne sme presegati + 25 %. Dovoljena sprememba končnega raztezka ne sme presegati naslednjih vrednosti:






  (a) | največje povečanje 10 %; |
| --- | --- | --- |

2.

Dovoljena sprememba natezne trdnosti ne sme presegati + 25 %. Dovoljena sprememba končnega raztezka ne sme presegati naslednjih vrednosti:

(a)

največje povečanje 10 %;

| (b) | največje zmanjšanje 30 %. |
| --- | --- |

(b)

največje zmanjšanje 30 %.

PRILOGA 5G

STARANJE ZARADI OZONA

| 1. | Preskus je treba izvesti v skladu s standardom ISO 1431/1.
  Preskušanci, katerih raztezek mora znašati 20 %, so 72 ur izpostavljeni zraku pri temperaturi 40 °C in koncentraciji ozona 50 delcev na 100 milijonov. |
| --- | --- |

1.

Preskus je treba izvesti v skladu s standardom ISO 1431/1.

Preskušanci, katerih raztezek mora znašati 20 %, so 72 ur izpostavljeni zraku pri temperaturi 40 °C in koncentraciji ozona 50 delcev na 100 milijonov.

| 2. | Razpoke na preskušancih niso dovoljene. |
| --- | --- |

2.

Razpoke na preskušancih niso dovoljene.

PRILOGA 5H

CIKLIČNI TEMPERATURNI PRESKUS

Nekovinski del s SZP/UZP mora izpolnjevati zahteve preskusov tesnjenja iz Prilog 5B in 5C, potem ko je bil pri najvišjem delovnem tlaku 96 ur izpostavljen nihanju temperature od najnižje do najvišje obratovalne temperature z nihajnim časom 120 minut.

PRILOGA 5I

PRESKUS Z NIHAJOČIM TLAKOM, KI SE UPORABLJA LE ZA JEKLENKE

(Glej Prilogo 3)

PRILOGI 5J IN 5K –

nedodeljeno

PRILOGA 5L

PRESKUS VZDRŽLJIVOSTI (NEPREKINJENO DELOVANJE)

1.   PRESKUSNA METODA ZA SESTAVNE DELE S SZP

1.1   Sestavni del se z ustreznim veznim delom poveže z virom suhega zraka ali dušika pod tlakom in je izpostavljen številu ciklov, določenemu za določen sestavni del. Pri enem ciklu, ki traja najmanj 10 ± 2 sekundi, se sestavni del enkrat zapre in odpre.

| (a) | Nihanje pri sobni temperaturi
  Sestavni del deluje med 96 % skupnega števila ciklov pri sobni temperaturi in nazivnim servisnim tlakom. Med ciklom navzdol se lahko tlak v smeri toka preskusne naprave zniža na 50 % preskusnega tlaka. Nato sestavni deli ustrezajo preskusu tesnjenja iz Priloge 5B pri sobni temperaturi. Ta del preskušanja se lahko prekine pri 20-odstotnih intervalih, da se preveri tesnjenje. |
| --- | --- |

(a)

Nihanje pri sobni temperaturi

Sestavni del deluje med 96 % skupnega števila ciklov pri sobni temperaturi in nazivnim servisnim tlakom. Med ciklom navzdol se lahko tlak v smeri toka preskusne naprave zniža na 50 % preskusnega tlaka. Nato sestavni deli ustrezajo preskusu tesnjenja iz Priloge 5B pri sobni temperaturi. Ta del preskušanja se lahko prekine pri 20-odstotnih intervalih, da se preveri tesnjenje.

| (b) | Nihanje pri visoki temperaturi
  Sestavni del deluje med 2 % skupnega števila ciklov pri ustrezni določeni najvišji temperaturi in nazivnem servisnem tlaku. Po zaključku ciklov pri visoki temperaturi sestavni del ustreza preskusu tesnjenja iz Priloge 5B pri ustrezni najvišji temperaturi. |
| --- | --- |

(b)

Nihanje pri visoki temperaturi

Sestavni del deluje med 2 % skupnega števila ciklov pri ustrezni določeni najvišji temperaturi in nazivnem servisnem tlaku. Po zaključku ciklov pri visoki temperaturi sestavni del ustreza preskusu tesnjenja iz Priloge 5B pri ustrezni najvišji temperaturi.

| (c) | Nihanje pri nizki temperaturi
  Sestavni del deluje med 2 % skupnega števila ciklov pri ustrezni določeni najnižji temperaturi in nazivnem servisnem tlaku. Po zaključku ciklov pri nizki temperaturi sestavni del ustreza preskusu tesnjenja iz Priloge 5B pri ustrezni določeni najnižji temperaturi.
  Po nihanju in ponovnem preskusu tesnjenja se lahko sestavni del v celoti odpre in zapre, če se na ročico sestavnega dela v smeri odpiranja v celoti in nato v nasprotni smeri usmeri navor, ki ne presega navora iz preglednice 5.3.

  Preglednica 5.3







  Velikost vhoda sestavnega dela [mm] | Največji navor [Nm] |
| --- | --- | --- |
| 6 | 1,7 |
| 8 ali 10 | 2,3 |
| 12 | 2,8 |

(c)

Nihanje pri nizki temperaturi

Sestavni del deluje med 2 % skupnega števila ciklov pri ustrezni določeni najnižji temperaturi in nazivnem servisnem tlaku. Po zaključku ciklov pri nizki temperaturi sestavni del ustreza preskusu tesnjenja iz Priloge 5B pri ustrezni določeni najnižji temperaturi.

Po nihanju in ponovnem preskusu tesnjenja se lahko sestavni del v celoti odpre in zapre, če se na ročico sestavnega dela v smeri odpiranja v celoti in nato v nasprotni smeri usmeri navor, ki ne presega navora iz preglednice 5.3.

Preglednica 5.3

Velikost vhoda sestavnega dela [mm]

Največji navor [Nm]

6

1,7

8 ali 10

2,3

12

2,8

1.2   Preskus se izvede pri ustrezni določeni najvišji temperaturi in se ponovi pri temperaturi – 40 °C.

1.3   Preskusi vzdržljivosti za proizvode z UZP so po potrebi navedeni v njihovih posebnih prilogah od 4I do 4O.

PRILOGA 5M

PRESKUS PORUŠITVE/UNIČENJA, KI SE UPORABLJA LE ZA JEKLENKE ZA SZP

(Glej Prilogo 3A)

PRILOGA 5N

PRESKUS ODPORNOSTI PROTI TRESLJAJEM

1.   Vsi sestavni deli s premikajočimi se deli morajo biti po 6 urah izpostavljenosti tresljajem v skladu z naslednjo preskusno metodo nepoškodovani, delovati in ustrezati preskusu tesnjenja sestavnega dela.

2.   Preskusna metoda

2.1   Sestavni del je nameščen na napravo in 2 uri izpostavljen tresljajem pri 17 Hz z amplitudo 1,5 mm (0,06 palca) na vsaki od treh orientacijskih osi. Po 6 urah izpostavljenosti tresljajem mora biti sestavni del v skladu s Prilogo 5C.

PRILOGA 5O

DELOVNE TEMPERATURE

Delovne temperature so:

| | Prostor za motor | Pritrjeno na motor | Na motorju |
| --- | --- | --- | --- |
| Zmerna (M) | od – 20 °C do 105 °C | od – 20 °C do 120 °C | od – 20 °C do 85 °C |
| Hladna (C) | od – 40 °C do 105 °C | od – 40 °C do 120 °C | od – 40 °C do 85 °C |
| UZP (L) | od – 162 °C do 105 °C | od – 162 °C do 120 °C | od – 162 °C do 85 °C |

Prostor za motor

Pritrjeno na motor

Na motorju

Zmerna (M)

od – 20 °C do 105 °C

od – 20 °C do 120 °C

od – 20 °C do 85 °C

Hladna (C)

od – 40 °C do 105 °C

od – 40 °C do 120 °C

od – 40 °C do 85 °C

UZP (L)

od – 162 °C do 105 °C

od – 162 °C do 120 °C

od – 162 °C do 85 °C

Opomba – Temperatura UZP (L) je temperatura tekočine v sestavnih delih. Za sobne temperature uporabite M ali C. Ker sta pri UZP temperatura in tlak nasičenosti neposredno povezana, kot kaže spodnja preglednica, so za sestavne dele za UZP na podlagi opisanega preskusnega tlaka dovoljene višje najnižje temperature.

| Temperatura [°C] | Tlak [barg] |
| --- | --- |
| – 161,6 | 0 |
| – 152,5 | 1 |
| – 146,4 | 2 |
| – 141,7 | 3 |
| – 137,8 | 4 |
| – 134,4 | 5 |
| – 131,4 | 6 |
| – 128,7 | 7 |
| – 126,3 | 8 |
| – 124,0 | 9 |
| – 121,9 | 10 |
| – 119,9 | 11 |
| – 118,1 | 12 |
| – 116,3 | 13 |
| – 114,6 | 14 |
| – 113,0 | 15 |
| – 111,5 | 16 |
| – 110,0 | 17 |
| – 108,6 | 18 |
| – 107,3 | 19 |
| – 106,0 | 20 |
| – 104,7 | 21 |
| – 103,5 | 22 |
| – 102,3 | 23 |
| – 101,2 | 24 |

Temperatura [°C]

Tlak [barg]

– 161,6

0

– 152,5

1

– 146,4

2

– 141,7

3

– 137,8

4

– 134,4

5

– 131,4

6

– 128,7

7

– 126,3

8

– 124,0

9

– 121,9

10

– 119,9

11

– 118,1

12

– 116,3

13

– 114,6

14

– 113,0

15

– 111,5

16

– 110,0

17

– 108,6

18

– 107,3

19

– 106,0

20

– 104,7

21

– 103,5

22

– 102,3

23

– 101,2

24

Vir: http://webbook.nist.gov/chemistry/fluid/Nasičenost

PRILOGA 5P

UZP – PRESKUS PRI NIZKI TEMPERATURI

| 1. | Sestavni del deluje med 96 % skupnega števila ciklov (navedenega v Prilogi 4 proizvoda) pri temperaturi manj kot – 162 °C in delovnem tlaku. |
| --- | --- |

1.

Sestavni del deluje med 96 % skupnega števila ciklov (navedenega v Prilogi 4 proizvoda) pri temperaturi manj kot – 162 °C in delovnem tlaku.

| 2. | Sestavni del deluje med 4 % skupnega števila ciklov pri ustrezni določeni najvišji temperaturi (določeni v Prilogi 5O) in delovnem tlaku ter je po zaključku temperaturnih ciklov v skladu s prilogama 5B in 5C. |
| --- | --- |

2.

Sestavni del deluje med 4 % skupnega števila ciklov pri ustrezni določeni najvišji temperaturi (določeni v Prilogi 5O) in delovnem tlaku ter je po zaključku temperaturnih ciklov v skladu s prilogama 5B in 5C.

| 3. | Ta preskus se lahko po želji prekine pri 20-odstotnih intervalih, da se preskusi puščanje. |
| --- | --- |

3.

Ta preskus se lahko po želji prekine pri 20-odstotnih intervalih, da se preskusi puščanje.

| 4. | Po preskusu z nihanjem izvedite hidrostatični preskus. |
| --- | --- |

4.

Po preskusu z nihanjem izvedite hidrostatični preskus.

PRILOGA 5Q

ZDRUŽLJIVOST S TEKOČINAMI ZA IZMENJAVO TOPLOTE NEKOVINSKIH DELOV

| 1. | Preskusni vzorci se za 168 ur potopijo v medij za izmenjavo toplote pri 90 °C; nato se 48 ur sušijo pri temperaturi 40 °C. Medij za izmenjavo toplote, ki se uporablja za preskus, je sestavljen iz 50 % vode in 50 % etilenglikola. |
| --- | --- |

1.

Preskusni vzorci se za 168 ur potopijo v medij za izmenjavo toplote pri 90 °C; nato se 48 ur sušijo pri temperaturi 40 °C. Medij za izmenjavo toplote, ki se uporablja za preskus, je sestavljen iz 50 % vode in 50 % etilenglikola.

| 2. | Preskus velja za sprejemljivega, če je sprememba prostornine manjša od 20 %, sprememba mase manjša od 5 %, sprememba natezne trdnosti manjša od – 25 % ter sprememba raztezka med – 30 % in + 10 %. |
| --- | --- |

2.

Preskus velja za sprejemljivega, če je sprememba prostornine manjša od 20 %, sprememba mase manjša od 5 %, sprememba natezne trdnosti manjša od – 25 % ter sprememba raztezka med – 30 % in + 10 %.

---

PRILOGA 6

PREDPISI O IDENTIFIKACIJSKI OZNAKI SZP ZA VOZILA KATEGORIJ M2 IN M3, N2 IN N3

(odstavek 18.1.8.1 tega pravilnika)

Znak je sestavljen iz nalepke, ki mora biti vremensko obstojna.

Barva in mere nalepke morajo izpolnjevati naslednje zahteve:

| Barve: |
| --- |
| Ozadje: | zelena |
| Okvir: | bela ali odbojna bela |
| Črke: | bela ali odbojna bela |
| Mere: |
| Širina okvira: | 4–6 mm |
| Višina znaka: | ≥ 25 mm |
| Debelina znaka: | ≥ 4 mm |
| Širina nalepke: | 110–150 mm |
| Višina nalepke: | 80–110 mm |

Barve:

Ozadje:

zelena

Okvir:

bela ali odbojna bela

Črke:

bela ali odbojna bela

Mere:

Širina okvira:

4–6 mm

Višina znaka:

≥ 25 mm

Debelina znaka:

≥ 4 mm

Širina nalepke:

110–150 mm

Višina nalepke:

80–110 mm

Na sredini nalepke mora biti oznaka „SZP“.

---

PRILOGA 7

PREDPISI O IDENTIFIKACIJSKI OZNAKI UZP ZA VOZILA KATEGORIJ M2 IN M3, N2 IN N3

(odstavek 18.1.8.2 tega pravilnika)

Znak je sestavljen iz nalepke, ki mora biti vremensko obstojna.

Barva in mere nalepke morajo izpolnjevati naslednje zahteve:

| Barve: |
| --- |
| Ozadje: | zelena |
| Okvir: | bela ali odbojna bela |
| Črke: | bela ali odbojna bela |
| Mere: |
| Širina okvira: | 4–6 mm |
| Višina znaka: | ≥ 25 mm |
| Debelina znaka: | ≥ 4 mm |
| Širina nalepke: | 110–150 mm |
| Višina nalepke: | 80–110 mm |

Barve:

Ozadje:

zelena

Okvir:

bela ali odbojna bela

Črke:

bela ali odbojna bela

Mere:

Širina okvira:

4–6 mm

Višina znaka:

≥ 25 mm

Debelina znaka:

≥ 4 mm

Širina nalepke:

110–150 mm

Višina nalepke:

80–110 mm

Na sredini nalepke mora biti oznaka „UZP“.

---

| 30.6.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/170 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/170

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo naslovu:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 120 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji motorjev z notranjim zgorevanjem za vgradnjo v kmetijske in gozdarske traktorje ter necestne premične stroje glede na meritev neto moči, nazivnega navora in specifične porabe goriva [2015/1000]

Vključuje vsa veljavna besedila do:

sprememb 01 Pravilnika – začetek veljavnosti: 26. julij 2012

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitve pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikacije in preskusi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sprememba in razširitev homologacije motorja ali družine motorjev |
| --- | --- |

8.

| 9. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, in homologacijskih organov |
| --- | --- |

10.

PRILOGE

| 1. | Bistvene značilnosti motorja z notranjim zgorevanjem in splošne informacije o izvajanju preskusov |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sporočilo |
| --- | --- |

2.

| 3. | Namestitev homologacijskih oznak |
| --- | --- |

3.

| 4. | Metoda merjenja neto moči motorja z notranjim zgorevanjem |
| --- | --- |

4.

| 5. | Bistvene značilnosti družine motorjev |
| --- | --- |

5.

| 6. | Preverjanje skladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tehnični podatki o referenčnih gorivih |
| --- | --- |

7.

1.   PODROČJE UPORABE

1.1   Ta pravilnik se uporablja za prikaz krivulj kot funkcije vrtilne frekvence motorja za moč, navor in specifično porabo goriva pri polni obremenitvi, ki jih navede proizvajalec za motorje z notranjim zgorevanjem, ki se uporabljajo:

| 1.1.1 | v vozilih kategorije T (1), |
| --- | --- |

1.1.1

v vozilih kategorije T (1),

| 1.1.2 | v necestnih premičnih strojih (1), ki delujejo s spremenljivo ali stalno vrtilno frekvenco. |
| --- | --- |

1.1.2

v necestnih premičnih strojih (1), ki delujejo s spremenljivo ali stalno vrtilno frekvenco.

1.2   Motorji z notranjim zgorevanjem spadajo v eno od naslednjih kategorij:

| 1.2.1 | motorji z notranjim zgorevanjem s premočrtnim gibanjem bata (s prisilnim ali kompresijskim vžigom), razen motorjev s prostim batom, |
| --- | --- |

1.2.1

motorji z notranjim zgorevanjem s premočrtnim gibanjem bata (s prisilnim ali kompresijskim vžigom), razen motorjev s prostim batom,

| 1.2.2 | motorji z vrtilnim gibanjem bata (s prisilnim ali kompresijskim vžigom). |
| --- | --- |

1.2.2

motorji z vrtilnim gibanjem bata (s prisilnim ali kompresijskim vžigom).

2.   OPREDELITEV POJMOV

| 2.1 | „Homologacija motorja“ pomeni homologacijo motorja glede na njegovo neto moč, izmerjeno v skladu s postopkom iz Priloge 4 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

2.1

„Homologacija motorja“ pomeni homologacijo motorja glede na njegovo neto moč, izmerjeno v skladu s postopkom iz Priloge 4 k temu pravilniku.

| 2.2 | „Homologacija družine motorjev“ pomeni homologacijo članov družine motorjev glede na njihovo neto moč v skladu s postopkom iz prilog 5 ali 6 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

2.2

„Homologacija družine motorjev“ pomeni homologacijo članov družine motorjev glede na njihovo neto moč v skladu s postopkom iz prilog 5 ali 6 k temu pravilniku.

| 2.3 | „Tip motorja“ pomeni kategorijo motorjev, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih motorjev, kot so opredeljene v Dodatku 3 Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

2.3

„Tip motorja“ pomeni kategorijo motorjev, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih motorjev, kot so opredeljene v Dodatku 3 Priloge 1 k temu pravilniku.

| 2.4 | „Družina motorjev“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev motorjev, ki po svoji konstrukciji izpolnjujejo merila za razvrstitev v skupine iz Priloge 5 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

2.4

„Družina motorjev“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev motorjev, ki po svoji konstrukciji izpolnjujejo merila za razvrstitev v skupine iz Priloge 5 k temu pravilniku.

| 2.5 | „Osnovni motor“ pomeni motor, izbran iz družine motorjev tako, da izpolnjuje zahteve Priloge 5 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

2.5

„Osnovni motor“ pomeni motor, izbran iz družine motorjev tako, da izpolnjuje zahteve Priloge 5 k temu pravilniku.

| 2.6 | „Neto moč“ pomeni moč, izmerjeno na napravi za preskušanje na koncu ročične gredi, ali enakovredno moč, izmerjeno pri ustrezni vrtilni frekvenci motorja z dodatno opremo in opremo iz preglednice 1 Priloge 4 k temu pravilniku, in določeno v referenčnih atmosferskih pogojih. |
| --- | --- |

2.6

„Neto moč“ pomeni moč, izmerjeno na napravi za preskušanje na koncu ročične gredi, ali enakovredno moč, izmerjeno pri ustrezni vrtilni frekvenci motorja z dodatno opremo in opremo iz preglednice 1 Priloge 4 k temu pravilniku, in določeno v referenčnih atmosferskih pogojih.

| 2.7 | „Nazivna neto moč“ pomeni neto moč motorja, kot jo je navedel proizvajalec pri nazivni vrtilni frekvenci. |
| --- | --- |

2.7

„Nazivna neto moč“ pomeni neto moč motorja, kot jo je navedel proizvajalec pri nazivni vrtilni frekvenci.

| 2.8 | „Največja neto moč“ pomeni največjo vrednost neto moči, izmerjeno pri polni obremenitvi motorja. |
| --- | --- |

2.8

„Največja neto moč“ pomeni največjo vrednost neto moči, izmerjeno pri polni obremenitvi motorja.

| 2.9 | „Nazivna vrtilna frekvenca“ pomeni največjo vrtilno frekvenco pri polni obremenitvi, ki jo omogoča regulator, v skladu z določitvijo proizvajalca, če tak regulator ne obstaja, pa vrtilno frekvenco, pri kateri se po navedbah proizvajalca iz motorja dobi največja moč. |
| --- | --- |

2.9

„Nazivna vrtilna frekvenca“ pomeni največjo vrtilno frekvenco pri polni obremenitvi, ki jo omogoča regulator, v skladu z določitvijo proizvajalca, če tak regulator ne obstaja, pa vrtilno frekvenco, pri kateri se po navedbah proizvajalca iz motorja dobi največja moč.

| 2.10 | „Vrtilna frekvenca pri največji neto moči“ pomeni vrtilno frekvenco motorja, pri kateri se po navedbah proizvajalca doseže največja neto moč. |
| --- | --- |

2.10

„Vrtilna frekvenca pri največji neto moči“ pomeni vrtilno frekvenco motorja, pri kateri se po navedbah proizvajalca doseže največja neto moč.

| 2.11 | „Vrtilna frekvenca pri največjem navoru“ pomeni vrtilno frekvenco motorja, pri kateri se po navedbah proizvajalca doseže največji navor. |
| --- | --- |

2.11

„Vrtilna frekvenca pri največjem navoru“ pomeni vrtilno frekvenco motorja, pri kateri se po navedbah proizvajalca doseže največji navor.

| 2.12 | „Največji navor“ pomeni največjo vrednost neto navora, izmerjeno pri polni obremenitvi motorja. |
| --- | --- |

2.12

„Največji navor“ pomeni največjo vrednost neto navora, izmerjeno pri polni obremenitvi motorja.

3.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

3.1   Vlogo za podelitev homologacije motorja ali družine motorjev glede merjenja neto moči vloži proizvajalec ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

3.2   Vlogi se v treh izvodih priložijo naslednji dokumenti: opis tipa motorja ali družine motorjev, vključno z vsemi ustreznimi podatki iz Priloge 1 k temu pravilniku.

3.3   Predstavnik tipa motorja, ki mu je treba podeliti homologacijo, ali osnovnega motorja v primeru družine motorjev se z opremo iz Priloge 4 k temu pravilniku predloži tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1   Če je bila moč motorja, predloženega v homologacijo skladno s tem pravilnikom, izmerjena v skladu s specifikacijami odstavka 5, se homologacija motorja ali družine motorjev podeli.

4.2   Vsakemu homologiranemu tipu motorja ali družini motorjev se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 01 za pravilnik v sedanji obliki) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke drugemu tipu motorja ali drugi družini motorjev.

4.3   Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije motorja ali družine motorjev v skladu s tem pravilnikom se sporoči pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

4.4   Na vsakem motorju, ki je v skladu s tipom motorja ali družino motorjev, homologiranima po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem obrazcu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

| 4.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2); |
| --- | --- |

4.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2);

| 4.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1.
  Namesto nameščanja teh homologacijskih oznak in simbolov na motor se lahko proizvajalec odloči, da ima motor, ki je homologiran v skladu s tem pravilnikom, priložen dokument, ki podaja te informacije, tako da se lahko homologacijske oznake in simboli namestijo na vozilo. |
| --- | --- |

4.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1.

Namesto nameščanja teh homologacijskih oznak in simbolov na motor se lahko proizvajalec odloči, da ima motor, ki je homologiran v skladu s tem pravilnikom, priložen dokument, ki podaja te informacije, tako da se lahko homologacijske oznake in simboli namestijo na vozilo.

4.5   Če je motor v skladu s tipom ali družino, homologiranima po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 4.4.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 navedejo dodatne številke in simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

4.6   Homologacijska oznaka se namesti blizu napisne ploščice, ki jo pritrdi proizvajalec homologiranega tipa, ali nanjo.

4.7   V Prilogi 3 k temu pravilniku so prikazani primeri namestitev homologacijskih oznak.

4.8   Vsak motor, ki je skladen s tipom motorja ali družino motorjev, homologiranima po tem pravilniku, mora imeti poleg homologacijske oznake nameščeno:

| 4.8.1 | blagovno znamko ali blagovno ime proizvajalca motorja; |
| --- | --- |

4.8.1

blagovno znamko ali blagovno ime proizvajalca motorja;

| 4.8.2 | proizvajalčevo oznako motorja. |
| --- | --- |

4.8.2

proizvajalčevo oznako motorja.

5.   SPECIFIKACIJE IN PRESKUSI

5.1   Splošno

Sestavni deli, ki lahko vplivajo na moč motorja, so zasnovani, izdelani in sestavljeni tako, da lahko motor ob običajni uporabi kljub tresljajem, ki jim je morebiti izpostavljen, ustreza določbam tega pravilnika.

5.2   Opis preskusov za motorje z notranjim zgorevanjem

5.2.1   Preskus neto moči pri motorjih s prisilnim vžigom vključuje obratovanje motorja s polno močjo, pri motorjih s kompresijskim vžigom pa obratovanje s fiksno nastavitvijo črpalke za vbrizgavanje goriva na najvišjo stopnjo, pri čemer mora biti motor opremljen, kot je določeno v preglednici 1 Priloge 4 k temu pravilniku.

5.2.2   Meritve je treba opraviti pri zadostnem številu vrtilnih frekvenc motorja, da se čim natančneje določijo krivulje moči, navora in specifične porabe goriva med najnižjo in najvišjo vrtilno frekvenco motorja, ki ju priporoča proizvajalec. Ta razpon vrtilnih frekvenc mora vključevati vrtilne frekvence, pri katerih motor proizvaja nazivno neto moč, največjo moč in največji navor.

5.2.3   Uporablja se naslednje gorivo:

| 5.2.3.1 | Pri motorjih s prisilnim vžigom na bencinski pogon:
  uporabi se referenčno gorivo iz Priloge 7. |
| --- | --- |

5.2.3.1

Pri motorjih s prisilnim vžigom na bencinski pogon:

uporabi se referenčno gorivo iz Priloge 7.

| 5.2.3.2 | Pri motorjih s prisilnim vžigom s pogonom na utekočinjeni naftni plin:






  5.2.3.2.1 | pri motorjih s samodejnim prilagajanjem na gorivo:
  uporabi se običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi eno od referenčnih goriv iz Priloge 7; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.2

Pri motorjih s prisilnim vžigom s pogonom na utekočinjeni naftni plin:

5.2.3.2.1

pri motorjih s samodejnim prilagajanjem na gorivo:

uporabi se običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi eno od referenčnih goriv iz Priloge 7;

| 5.2.3.2.2 | pri motorjih brez samodejnega prilagajanja na gorivo:
  uporabi se referenčno gorivo iz Priloge 7 z najnižjo vsebnostjo C3 ali |
| --- | --- |

5.2.3.2.2

pri motorjih brez samodejnega prilagajanja na gorivo:

uporabi se referenčno gorivo iz Priloge 7 z najnižjo vsebnostjo C3 ali

| 5.2.3.2.3 | pri motorjih, pri katerih je navedena posebna sestava goriva:
  uporabi se za motor navedeno gorivo. |
| --- | --- |

5.2.3.2.3

pri motorjih, pri katerih je navedena posebna sestava goriva:

uporabi se za motor navedeno gorivo.

| 5.2.3.2.4 | Uporabljeno gorivo se navede v poročilu o preskusu. |
| --- | --- |

5.2.3.2.4

Uporabljeno gorivo se navede v poročilu o preskusu.

| 5.2.3.3 | Pri motorjih s prisilnim vžigom s pogonom na zemeljski plin:






  5.2.3.3.1 | pri motorjih s samodejnim prilagajanjem na gorivo:
  uporabi se običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi eno od referenčnih goriv iz Priloge 7; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.3

Pri motorjih s prisilnim vžigom s pogonom na zemeljski plin:

5.2.3.3.1

pri motorjih s samodejnim prilagajanjem na gorivo:

uporabi se običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi eno od referenčnih goriv iz Priloge 7;

| 5.2.3.3.2 | pri motorjih brez samodejnega prilagajanja na gorivo:
  uporabi se običajno komercialno gorivo z Wobbejevim indeksom najmanj 52,6 MJ/m3 (20 °C, 101,3 KPa). V primeru spora se uporabi referenčno gorivo GR iz Priloge 7, tj. gorivo z najvišjim Wobbejevim indeksom, ali |
| --- | --- |

5.2.3.3.2

pri motorjih brez samodejnega prilagajanja na gorivo:

uporabi se običajno komercialno gorivo z Wobbejevim indeksom najmanj 52,6 MJ/m3 (20 °C, 101,3 KPa). V primeru spora se uporabi referenčno gorivo GR iz Priloge 7, tj. gorivo z najvišjim Wobbejevim indeksom, ali

| 5.2.3.3.3 | pri motorjih, za katere je navedena posebna vrsta goriva:
  uporabi se običajno komercialno gorivo z Wobbejevim indeksom najmanj 52,6 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa), če so za motor navedeni plini iz območja H, ali najmanj 47,2 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa), če so za motor navedeni plini iz območja L. V primeru spora se uporabi referenčno gorivo GR iz Priloge 7, če so za motor navedeni plini iz območja H, ali referenčno gorivo G23, če so za motor navedeni plini iz območja L, tj. gorivo z najvišjim Wobbejevim indeksom za ustrezno območje, ali (3) |
| --- | --- |

5.2.3.3.3

pri motorjih, za katere je navedena posebna vrsta goriva:

uporabi se običajno komercialno gorivo z Wobbejevim indeksom najmanj 52,6 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa), če so za motor navedeni plini iz območja H, ali najmanj 47,2 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa), če so za motor navedeni plini iz območja L. V primeru spora se uporabi referenčno gorivo GR iz Priloge 7, če so za motor navedeni plini iz območja H, ali referenčno gorivo G23, če so za motor navedeni plini iz območja L, tj. gorivo z najvišjim Wobbejevim indeksom za ustrezno območje, ali (3)

| 5.2.3.3.4 | pri motorjih, za katere je navedena posebna sestava goriva:
  uporabi se za motor navedeno gorivo. |
| --- | --- |

5.2.3.3.4

pri motorjih, za katere je navedena posebna sestava goriva:

uporabi se za motor navedeno gorivo.

| 5.2.3.3.5 | Uporabljeno gorivo se navede v poročilu o preskusu. |
| --- | --- |

5.2.3.3.5

Uporabljeno gorivo se navede v poročilu o preskusu.

| 5.2.3.4 | pri motorjih s kompresijskim vžigom:
  uporabi se referenčno gorivo iz Priloge 7.
  Izbira preskusnega goriva mora temeljiti na mejnih vrednostih izpušnih plinov, s katerimi naj bi bila v skladu tip motorja ali družina motorjev. Na podlagi razponov moči, ki so opisani v pravilniku z enotnimi določbami o homologaciji motorjev s kompresijskim vžigom za vgradnjo v kmetijske in gozdarske traktorje ter necestne premične stroje glede na emisije onesnaževal iz motorja, se referenčno gorivo izbere na naslednji način: | Priloga 7 – preglednica 1 za razpone moči od D do G, |
| --- | --- | --- |

5.2.3.4

pri motorjih s kompresijskim vžigom:

uporabi se referenčno gorivo iz Priloge 7.

Izbira preskusnega goriva mora temeljiti na mejnih vrednostih izpušnih plinov, s katerimi naj bi bila v skladu tip motorja ali družina motorjev. Na podlagi razponov moči, ki so opisani v pravilniku z enotnimi določbami o homologaciji motorjev s kompresijskim vžigom za vgradnjo v kmetijske in gozdarske traktorje ter necestne premične stroje glede na emisije onesnaževal iz motorja, se referenčno gorivo izbere na naslednji način:

Priloga 7 – preglednica 1 za razpone moči od D do G,

| | Priloga 7 – preglednica 2 za razpone moči od H do K, |
| --- | --- |

Priloga 7 – preglednica 2 za razpone moči od H do K,

| | Priloga 7 – preglednica 3 za razpone moči od L do R. |
| --- | --- |

Priloga 7 – preglednica 3 za razpone moči od L do R.

Neobvezno se lahko referenčno gorivo iz Priloge 7 – preglednica 1 uporablja za razpone moči od H do K.

5.2.4   Meritve se opravijo v skladu z določbami Priloge 5 k temu pravilniku.

5.2.5   Poročilo o preskusu mora vsebovati rezultate in vse izračune, ki so potrebni za ugotovitev neto moči, kot je navedeno v Dodatku k Prilogi 4 k temu pravilniku, vključno z značilnostmi motorja iz Priloge 1 k temu pravilniku.

5.3   Razlaga rezultatov

5.3.1   Neto moč

Neto moč, ki jo proizvajalec navede za tip motorja (ali osnovni motor), se odobri, če se od popravljenih vrednosti, ki jih je na motorju, predloženem v preskušanje, izmerila tehnična služba, ne razlikuje za vrednosti, ki so večje od tistih iz spodnje preglednice.

| Tip motorja | Nazivna neto moč [%] | Druge merilne točke na krivulji [%] | Dovoljeno odstopanje za vrtilno frekvenco motorja [%] |
| --- | --- | --- | --- |
| Splošno | ± 2 | ± 4 | ± 1,5 |
| Motorji s prisilnim vžigom na bencinski pogon z regulatorjem | ± 4 | ± 6 | ± 4 |
| Motorji s prisilnim vžigom na bencinski pogon brez regulatorja | ± 4 | ± 10 | ± 4 |

Tip motorja

Nazivna neto moč [%]

Druge merilne točke na krivulji [%]

Dovoljeno odstopanje za vrtilno frekvenco motorja [%]

Splošno

± 2

± 4

± 1,5

Motorji s prisilnim vžigom na bencinski pogon z regulatorjem

± 4

± 6

± 4

Motorji s prisilnim vžigom na bencinski pogon brez regulatorja

± 4

± 10

± 4

5.3.2   Nazivna vrtilna frekvenca

Nazivna vrtilna frekvenca, ki jo navede proizvajalec, ne sme za več kot 100 min– 1 odstopati od vrednosti, ki jo je na motorju, predloženem v preskušanje, izmerila tehnična služba. Za motorje s prisilnim vžigom na bencinski pogon nazivna vrtilna frekvenca, ki jo navede proizvajalec, od vrednosti, ki jo je na motorju, predloženem v preskušanje, izmerila tehnična služba, ne sme odstopati za več kot 150 min– 1 za motorje z regulatorjem in ne za več kot 350 min– 1 ali 4 odstotke, kar je manj, za motorje brez regulatorja.

5.3.3   Poraba goriva

Krivulja specifične porabe goriva, ki jo predloži proizvajalec za tip motorja (ali osnovni motor), se sprejme, če se na vseh meritvenih točkah ne razlikuje za več kot ± 8 odstotkov od vrednosti, ki jih je na motorju, predloženem v preskušanje, na istih meritvenih točkah izmerila tehnična služba.

5.3.4   Družina motorjev

V primeru skladnosti osnovnega motorja s pogoji iz odstavkov 5.3.1 in 5.3.2 se odobritev samodejno razširi na vse predložene krivulje družinskih članov.

6.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki preverjanja skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324E/ECE/TRANS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah:

| 6.1 | Motorji, homologirani v skladu s tem pravilnikom, morajo biti izdelani tako, da ustrezajo homologiranemu tipu. |
| --- | --- |

6.1

Motorji, homologirani v skladu s tem pravilnikom, morajo biti izdelani tako, da ustrezajo homologiranemu tipu.

| 6.2 | Izpolnjene morajo biti minimalne zahteve za postopke preverjanja skladnosti proizvodnje iz Priloge 6 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

6.2

Izpolnjene morajo biti minimalne zahteve za postopke preverjanja skladnosti proizvodnje iz Priloge 6 k temu pravilniku.

7.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

7.1   Homologacija, ki je bila podeljena za motor ali družino motorjev v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 6.1 ali če motor ali družina motorjev, ki ima nameščeno homologacijsko oznako, ni skladna s homologiranim tipom.

7.2   Če pogodbenica Sporazuma iz leta 1958, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

8.   SPREMEMBA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE MOTORJA ALI DRUŽINE MOTORJEV

8.1   Vsaka sprememba motorja ali družine motorjev glede značilnosti iz Priloge 1 se sporoči homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo za motor ali družino motorjev. Homologacijski organ lahko potem:

| 8.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da motor v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- |

8.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da motor v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 8.1.2 | od tehnične službe, pristojne za izvajanje preskusov, zahteva dodatno poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

8.1.2

od tehnične službe, pristojne za izvajanje preskusov, zahteva dodatno poročilo o preskusu.

8.2   Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb v skladu s postopkom iz odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

8.3   Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko za takšno razširitev in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

9.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip motorja ali družino motorjev, homologirana v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, mora o tem obvestiti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

10.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, IN HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in katerim se pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, razširitev ali zavrnitev homologacije v drugih državah.

---

(1)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 2, odst. 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  Številčne oznake držav pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(3)  „Wobbejev indeks (spodnji Wl ali zgornji Wu)“ pomeni razmerje med ustrezno kalorično vrednostjo določenega plina na enoto prostornine in kvadratnim korenom njegove relativne gostote pod enakimi referenčnimi pogoji:

Formula

---

PRILOGA 1

Bistvene značilnosti motorja z notranjim zgorevanjem in splošne informacije o izvajanju preskusov

Osnovni motor/tip motorja (1): ...

1.   Splošno

1.1   Znamka (naziv podjetja): ...

1.2   Tip in trgovska oznaka osnovnega motorja – in (če je primerno) motorjev v družini (2) ...

1.3   Proizvajalčeva koda tipa, kot je označena na motorjih (2): ...

1.4   Specifikacija strojev, ki jih bo poganjal motor (2): ...

1.5   Naziv in naslov proizvajalca: ...

1.6   Ime in naslov pooblaščenega zastopnika proizvajalca (če obstaja): ...

1.7   Mesto, koda in način namestitve identifikacijske oznake motorja: ...

1.8   Mesto in način namestitve homologacijske oznake: ...

1.9   Naslovi proizvodnih obratov: ...

2.   Priloge

2.1   Bistvene značilnosti osnovnih motorjev (glejte Dodatek 1) ...

2.2   Bistvene značilnosti družine motorjev (glejte Dodatek 2) ...

2.3   Bistvene značilnosti tipov motorjev v družini (glejte Dodatek 3) ...

3.   Značilnosti z motorjem povezanih delov premičnih strojev (če je primerno) ...

4.   Fotografije osnovnega motorja ...

5.   Seznam nadaljnjih prilog:

| 5.1 | Dodatek 1/Dodatek 2/Dodatek 3 (1) |
| --- | --- |

5.1

Dodatek 1/Dodatek 2/Dodatek 3 (1)

| 5.2 | Navedene krivulje moči, navora in specifične porabe goriva za motor/osnovni motor in motorje v družini (1) |
| --- | --- |

5.2

Navedene krivulje moči, navora in specifične porabe goriva za motor/osnovni motor in motorje v družini (1)

| 5.3 | Morebitne nadaljnje priloge: ... |
| --- | --- |

5.3

Morebitne nadaljnje priloge: ...

---

(1)  Neustrezno črtati.

(2)  Navesti tipe in modele.

Dodatek 1

BISTVENE ZNAČILNOSTI MOTORJA/OSNOVNEGA MOTORJA
   (1)

1.   Opis motorja

1.1   Proizvajalec: ...

1.2   Proizvajalčeva oznaka motorja: ...

1.3   Način delovanja: prisilni vžig/kompresijski vžig, štiritaktni/dvotaktni (1) ...

1.4   Premer valja (2): ... mm

1.5   Gib (2): ... mm

1.6   Število in razporeditev valjev ter zaporedje vžigov: ...

1.7   Delovna prostornina motorja (3): ... cm3

1.8   Kompresijsko razmerje (4): ...

1.9   Opis sistema zgorevanja: ...

1.10   Risbe zgorevalne komore in čela bata: ...

1.11   Najmanjša površina prečnega prereza vstopnih in izstopnih kanalov: ...

1.12   Hladilni sistem: tekočina/zrak (1)

1.12.1   Tekočina

1.12.1.1   Vrsta tekočine: ...

1.12.1.2   Vodne črpalke: da/ne (1)

1.12.1.3   Značilnosti ali znamke in tipi (če je primerno): ...

1.12.1.4   Stopnje prenosa pogona (če je primerno): ...

1.12.2   Zrak

1.12.2.1   Puhalo: da/ne (1)

1.12.2.2   Značilnosti ali znamke in tipi (če je primerno): ...

1.12.2.3   Stopnje prenosa pogona (če je primerno): ...

1.13   Temperatura, ki jo dopušča proizvajalec

1.13.1   Tekočinsko hlajenje: najvišja izstopna temperatura: ... K

1.13.2   Zračno hlajenje: referenčna točka: ...

1.13.3   Najvišja temperatura v referenčni točki: ... K

1.13.4   Najvišja izstopna temperatura polnilnega zraka na vstopu v hladilnik polnilnega zraka (če je primerno): ... K

1.13.5   Najvišja temperatura izpušnih plinov v tisti točki izpušnih cevi, ki so najbližje zunanji prirobnici izpušnih zbiralnikov: ... K

| Temperatura maziva | : | Najnižja: ... K
  Najvišja: ... K |
| --- | --- | --- |

Temperatura maziva

:

Najnižja: ... K

Najvišja: ... K

1.14   Tlačni polnilnik: da/ne (1)

1.14.1   Znamka: ...

1.14.2   Tip: ...

1.14.3   Opis sistema (npr. največji polnilni tlak, krmilni obtočni kanal, če je primerno):

1.14.4   Hladilnik polnilnega zraka: da/ne (1)

1.15   Sesalni sistem: najvišji dovoljeni podtlak v sesalni cevi pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in 100-odstotni obremenitvi: ... kPa

1.16   Izpušni sistem: najvišji dovoljeni protitlak v izpušnem sistemu pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in 100-odstotni obremenitvi: ... kPa

2.   Ukrepi proti onesnaževanju zraka

2.1   Naprava za vračanje plinov iz okrova ročične gredi: da/ne (1)

2.2   Dodatne naprave proti onesnaževanju (če obstajajo in če niso opisane drugje)

2.2.1   Katalizator: da/ne (1)

2.2.1.1   Znamke: ...

2.2.1.2   Tipi: ...

2.2.1.3   Število katalizatorjev in elementov ...

2.2.1.4   Mere in prostornina katalizatorjev: ...

2.2.1.5   Vrsta katalitične reakcije: ...

2.2.1.6   Skupna količina plemenitih kovin: ...

2.2.1.7   Relativna koncentracija: ...

2.2.1.8   Nosilno telo (struktura in material): ...

2.2.1.9   Gostota celic: ...

2.2.1.10   Tip ohišja katalizatorja: ...

2.2.1.11   Namestitev katalizatorjev (mesta in največje/najmanjše razdalje od motorja): ...

2.2.1.12   Običajno območje delovanja (K): ...

2.2.1.13   Dodajni reagent (kjer je ustrezno): ...

2.2.1.13.1   Tip in koncentracija reagenta, potrebnega za katalitične reakcije: ...

2.2.1.13.2   Običajen obseg obratovalne temperature reagenta: ...

2.2.1.13.3   Mednarodni standard (kjer je ustrezno): ...

2.2.1.14   Senzor za NOx: da/ne (1)

2.2.2   Senzor za kisik: da/ne (1)

2.2.2.1   Znamke: ...

2.2.2.2   Tip: ...

2.2.2.3   Lokacija: ...

2.2.3   Vpihavanje zraka: da/ne (1)

2.2.3.1   Vrsta (pulziranje zraka, zračna črpalka itd.): ...

2.2.4   EGR: da/ne (1)

2.2.4.1   Značilnosti (ohlajeno/neohlajeno, visok tlak/nizek tlak itd.): ...

2.2.5   Filter za delce: da/ne (1)

2.2.5.1   Mere in prostornina filtra za delce: ...

2.2.5.2   Tip in konstrukcija filtra za delce: ...

2.2.5.3   Namestitev (mesta in največje/najmanjše razdalje od motorja): ...

2.2.5.4   Način ali sistem regeneracije, opis in/ali risba: ...

2.2.5.5   Običajen obseg obratovalne temperature (K) in tlaka (kPa): ...

2.2.6   Drugi sistemi: da/ne (1)

2.2.6.1   Opis in delovanje: ...

3.   Dovod goriva za motorje s kompresijskim vžigom

3.1   Črpalka za gorivo

3.1.1   Tlak ali karakteristični diagram (4): ... kPa

3.2   Sistem za vbrizgavanje

3.2.1   Črpalka

3.2.1.1   Znamke: ...

3.2.1.2   Tipi: ...

3.2.1.3   Največji dovod goriva: ... mm3
   (1)
   (4) na gib ali cikel pri največji količini vbrizga pri vrtilni hitrosti črpalke: ... min– 1 (nazivno) in ... min– 1 (največji navor) ali karakteristični diagram: ...

3.2.1.3.1   Navesti uporabljeno metodo: na motorju/na preskusni črpalki (1)

3.2.1.4   Predvbrizg

3.2.1.4.1   Krivulja predvbrizga (4): ...

3.2.1.4.2   Čas (4): ...

3.2.2   Visokotlačne cevi

3.2.2.1   Dolžina: ... mm

3.2.2.2   Notranji premer: ... mm

3.2.3   Vbrizgalne šobe

3.2.3.1   Znamke: ...

3.2.3.2   Tipi: ...

3.2.3.3   Tlak odpiranja ali karakteristični diagram (1)
   (4): ... kPa

3.2.4   Regulator

3.2.4.1   Znamke: ...

3.2.4.2   Tipi: ...

3.2.4.3   Vrtilna frekvenca, pri kateri se pri polni obremenitvi začne zapiranje dovoda goriva (4): ... min– 1

3.2.4.4   Najvišja vrtilna frekvenca brez obremenitve (4): ... min– 1

3.2.4.5   Vrtilna frekvenca v prostem teku (4): ... min– 1

3.3   Sistem za zagon hladnega motorja

3.3.1   Znamke: ...

3.3.2   Tipi: ...

3.3.3   Opis: ...

3.3.4   Elektronska enota za upravljanje motorja

3.3.4.1   Znamke: ...

3.3.4.2   Tip: ...

3.3.4.3   Možnosti nastavite v zvezi z emisijami: ...

3.3.4.4   Dodatna dokumentacija: ...

4.   Dovod goriva za motorje s prisilnim vžigom

4.1   Uplinjač

4.1.1   Znamke: ...

4.1.2   Tipi: ...

4.2   Posredno vbrizgavanje goriva: enotočkovno ali večtočkovno (1)

4.2.1   Znamke: ...

4.2.2   Tipi: ...

4.3   Neposredno vbrizgavanje:

4.3.1   Znamke: ...

4.3.2   Tipi: ...

4.4   Pretok goriva [v g/h] in razmerje zrak/gorivo pri nazivni vrtilni frekvenci in široko odprti dušilni loputi: ...

4.5   Elektronska enota za upravljanje motorja ...

4.5.1   Znamke: ...

4.5.2   Tip: ...

4.5.3   Možnosti nastavitve v zvezi z emisijami: ...

4.5.4   Dodatna dokumentacija: ...

5.   Krmilni časi ventilov

5.1   Največji dvig ter koti odpiranja in zapiranja glede na mrtve lege batov ali enakovredni podatki: ...

5.2   Referenčno območje in/ali območje nastavitve (1): ...

5.3   Sistem spremenljivih krmilnih časov ventilov (če je primerno in kadar: sesalni in/ali izpušni) (1):

5.3.1   Tip: nepretrgano ali vklop/izklop (1)

5.3.2   Kot premika odmikačev: ...

6.   Razmestitev kanalov

6.1   Položaj, velikost in število: ...

7.   Sistem vžiga

7.1   Vžigalna tuljava

7.1.1   Znamke: ...

7.1.2   Tipi: ...

7.1.3   Število: ...

7.2   Vžigalne svečke

7.2.1   Znamke: ...

7.2.2   Tipi: ...

7.3   Magnetni vžigalni sistem

7.3.1   Znamke: ...

7.3.2   Tipi: ...

7.4   Nastavitev vžiga

7.4.1   Statični predvžig glede na zgornjo mrtvo lego bata [stopinje kota zavrtljaja ročične gredi] ...

7.4.2   Krivulja predvžiga, če je primerno ...

8.   Zmogljivost motorja (navedba proizvajalca)

| Nazivna vrtilna frekvenca (min– 1) | |
| --- | --- |
| Vrtilna frekvenca pri največji moči (min– 1) | |
| Vrtilna frekvenca pri največjem navoru (min– 1) | |
| Nazivna neto moč (kW) | |
| Največja neto moč (kW) | |
| Največji neto navor (Nm) | |

Nazivna vrtilna frekvenca (min– 1)

Vrtilna frekvenca pri največji moči (min– 1)

Vrtilna frekvenca pri največjem navoru (min– 1)

Nazivna neto moč (kW)

Največja neto moč (kW)

Največji neto navor (Nm)

---

(1)  Neustrezno črtati.

(2)  Ta vrednost se zaokroži na najbližjo desetinko milimetra.

(3)  Ta vrednost se izračuna s π = 3,1416 in zaokroži na najbližji polni cm3.

(4)  Navesti dovoljeno odstopanje.

Dodatek 2

BISTVENE ZNAČILNOSTI DRUŽINE MOTORJEV

1.   Skupni parametri (1)

1.1   Zgorevalni cikel: ...

1.2   Hladilno sredstvo ...

1.3   Način polnjenja z zrakom ...

1.4   Tip/konstrukcija zgorevalne komore: ...

1.5   Ventili in kanali – konfiguracija, velikost in število: ...

1.6   Sistem za dovajanje goriva: ...

1.7   Sistemi upravljanja motorja

Dokazilo o identiteti na podlagi številk risb ...

1.7.1   Sistem za hlajenje polnilnega zraka: ...

1.7.2   Vračanje izpušnih plinov v valj (2): ...

1.7.3   Vbrizgavanje vode/emulzija (2): ...

1.7.4   Vpihavanje zraka (2): ...

1.8   Dokazilo o enakem (ali za osnovni motor najnižjem) razmerju: zmogljivost sistema/dovod goriva na gib, v skladu s številkami diagramov (3): ...

2.   Seznam družine motorjev

2.1   Ime družine motorjev: ...

2.2   Specifikacija motorjev v tej družini: ...

| Specifikacija | Motorji družine | Osnovni motor (1) |
| --- | --- | --- |
| Tip motorja | | | | | |
| Število valjev | | | | | |
| Nazivna vrtilna frekvenca (min– 1) | | | | | |
| Dovod goriva na gib (mm3) za motorje s kompresijskim vžigom, pretok goriva (g/h) za motorje s prisilnim vžigom | | | | | |
| Nazivna neto moč (kW) | | | | | |
| Največja neto moč (kW) | | | | | |
| Vrtilna frekvenca pri največji moči (min– 1) | | | | | |
| Vrtilna frekvenca pri največjem navoru (min– 1) | | | | | |
| Dovod goriva na gib (mm3) | | | | | |
| Največji navor (Nm) | | | | | |
| Najnižja vrtilna frekvenca v prostem teku (min– 1) | | | | | |
| Gibna prostornina valja (v % največje prostornine) (glej odstavek 1.3 Priloge 5) | | | | | |

Specifikacija

Motorji družine

Osnovni motor (1)

Tip motorja

Število valjev

Nazivna vrtilna frekvenca (min– 1)

Dovod goriva na gib (mm3) za motorje s kompresijskim vžigom, pretok goriva (g/h) za motorje s prisilnim vžigom

Nazivna neto moč (kW)

Največja neto moč (kW)

Vrtilna frekvenca pri največji moči (min– 1)

Vrtilna frekvenca pri največjem navoru (min– 1)

Dovod goriva na gib (mm3)

Največji navor (Nm)

Najnižja vrtilna frekvenca v prostem teku (min– 1)

Gibna prostornina valja (v % največje prostornine) (glej odstavek 1.3 Priloge 5)

---

(1)  Za popolne podatke glej Prilogo 1 – Dodatek 1.

(2)  Navesti vse primerne tehnične podatke.

(3)  Glej odstavek 3.10 Priloge 5.

Dodatek 3

BISTVENE ZNAČILNOSTI TIPA MOTORJA V DRUŽINI
   (1)

1.   Opis motorja

1.1   Proizvajalec: ...

1.2   Proizvajalčeva oznaka motorja: ...

1.3   Cikel: štiritaktni/dvotaktni (2)

1.4   Premer valja (3): ... mm

1.5   Gib (3): ... mm

1.6   Število in razporeditev valjev ter zaporedje vžigov: ...

1.7   Delovna prostornina motorja (4): ... cm3

1.8   Nazivna vrtilna frekvenca: ... min– 1

1.9   Vrtilna frekvenca pri največjem navoru: ... min– 1

1.10   Kompresijsko razmerje (5): ...

1.11   Opis sistema zgorevanja: ...

1.12   Risbe zgorevalne komore in čela bata: ...

1.13   Najmanjša površina prečnega prereza vstopnih in izstopnih kanalov: ...

1.14   Hladilni sistem: tekočina/zrak (2)

1.14.1   Tekočina ...

1.14.1.1   Vrsta tekočine: ...

1.14.1.2   Vodne črpalke: da/ne (2)

1.14.1.3   Značilnosti ali znamke in tipi (če je primerno): ...

1.14.1.4   Stopnje prenosa pogona (če je primerno): ...

1.14.2   Zrak

1.14.2.1   Puhalo: da/ne (2)

1.14.2.2   Značilnosti ali znamke in tipi (če je primerno): ...

1.14.2.3   Stopnje prenosa pogona (če je primerno): ...

1.15   Temperatura, ki jo dopušča proizvajalec

1.15.1   Tekočinsko hlajenje: najvišja izstopna temperatura: ... K

| Zračno hlajenje | : | referenčna točka: ...
  najvišja temperatura v referenčni točki: ... K |
| --- | --- | --- |

Zračno hlajenje

:

referenčna točka: ...

najvišja temperatura v referenčni točki: ... K

1.15.3   Najvišja izstopna temperatura polnilnega zraka na vstopu v hladilnik polnilnega zraka (če je primerno): ... K

1.15.4   Najvišja temperatura izpušnih plinov v tisti točki izpušnih cevi, ki so najbližje zunanji prirobnici izpušnih zbiralnikov: ... K

| Temperatura maziva | : | najnižja ... K
  najvišja ... K |
| --- | --- | --- |

Temperatura maziva

:

najnižja ... K

najvišja ... K

1.16   Tlačni polnilnik: da/ne (2)

1.16.1   Znamka: ...

1.16.2   Tip: ...

1.16.3   Opis sistema (npr. največji polnilni tlak, krmilni obtočni kanal, če je primerno): ...

1.16.4   Hladilnik polnilnega zraka: da/ne (2)

1.17   Sesalni sistem: najvišji dovoljeni podtlak v sesalni cevi pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in 100-odstotni obremenitvi: ... kPa

1.18   Izpušni sistem: najvišji dovoljeni protitlak v izpušnem sistemu pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in 100-odstotni obremenitvi: ... kPa

2.   Ukrepi proti onesnaževanju zraka

2.1   Naprava za vračanje plinov iz okrova ročične gredi: da/ne (2) ...

2.2.   Dodatne naprave proti onesnaževanju (če obstajajo in če niso opisane drugje)

2.2.1   Katalizator: da/ne (2)

2.2.1.1   Znamke: ...

2.2.1.2   Tipi: ...

2.2.1.3   Število katalizatorjev in elementov ...

2.2.1.4   Mere in prostornina katalizatorjev: ...

2.2.1.5   Vrsta katalitične reakcije: ...

2.2.1.6   Skupna količina plemenitih kovin: ...

2.2.1.7   Relativna koncentracija: ...

2.2.1.8   Nosilno telo (struktura in material): ...

2.2.1.9   Gostota celic: ...

2.2.1.10   Tip ohišja katalizatorja: ...

2.2.1.11   Namestitev katalizatorjev (mesta in največje/najmanjše razdalje od motorja): ...

2.2.1.12   Običajno območje delovanja (K): ...

2.2.1.13   Dodajni reagent (kjer je ustrezno): ...

2.2.1.13.1   Tip in koncentracija reagenta, potrebnega za katalitične reakcije: ...

2.2.1.13.2   Običajen obseg obratovalne temperature reagenta: ...

2.2.1.13.3   Mednarodni standard (kjer je ustrezno): ...

2.2.1.14   Senzor za NOx: da/ne (2)

2.2.2   Senzor za kisik: da/ne (2)

2.2.2.1   Znamke: ...

2.2.2.2   Tip: ...

2.2.2.3   Lokacija: ...

2.2.3   Vpihavanje zraka: da/ne (2)

2.2.3.1   Vrsta (pulziranje zraka, zračna črpalka itd.): ...

2.2.4   EGR: da/ne (2)

2.2.4.1   Značilnosti (ohlajeno/neohlajeno, visok tlak/nizek tlak itd.): ...

2.2.5   Filter za delce: da/ne (2)

2.2.5.1   Mere in prostornina filtra za delce: ...

2.2.5.2   Tip in konstrukcija filtra za delce: ...

2.2.5.3   Namestitev (mesta in največje/najmanjše razdalje od motorja): ...

2.2.5.4   Način ali sistem regeneracije, opis in/ali risba: ...

2.2.5.5   Običajen obseg obratovalne temperature (K) in tlaka (kPa): ...

2.2.6   Drugi sistemi: da/ne (2)

2.2.6.1   Opis in delovanje: ...

3.   Dovod goriva za motorje s kompresijskim vžigom

3.1   Črpalka za gorivo

Tlak (1) karakteristični diagram: ... kPa

3.2   Sistem za vbrizgavanje

3.2.1   Črpalka

3.2.1.1   Znamke: ...

3.2.1.2   Tipi: ...

3.2.1.3   Največji dovod goriva: ... mm3
   (2)
   (5) na gib ali cikel pri največji količini vbrizga pri vrtilni hitrosti črpalke: ... min– 1 (nazivno) in ... min– 1 (največji navor) ali karakteristični diagram: ...

3.2.1.3.1   Navesti uporabljeno metodo: na motorju/na preskusni črpalki (2)

3.2.1.4   Predvbrizg

3.2.1.4.1   Krivulja predvbrizga (5): ...

3.2.1.4.2   Čas (5): ...

3.2.2   Visokotlačne cevi

3.2.2.1   Dolžina: ... mm

3.2.2.2   Notranji premer: ... mm

3.2.3   Vbrizgalne šobe

3.2.3.1   Znamke: ...

3.2.3.2   Tipi: ...

3.2.3.3   Tlak odpiranja ali karakteristični diagram (2)
   (5): ... kPa

3.2.4   Regulator

3.2.4.1   Znamke: ...

3.2.4.2   Tipi: ...

3.2.4.3   Vrtilna frekvenca, pri kateri se pri polni obremenitvi začne zapiranje dovoda goriva (5): ... min– 1

3.2.4.4   Najvišja vrtilna frekvenca brez obremenitve (5): ... min– 1

3.2.4.5   Vrtilna frekvenca v prostem teku (5): ... min– 1

3.3   Sistem za zagon hladnega motorja

3.3.1   Znamke: ...

3.3.2   Tipi: ...

3.3.3   Opis: ...

3.4   Elektronska enota za upravljanje motorja

3.4.1   Znamke: ...

3.4.2   Tip: ...

3.4.3   Možnosti nastavitve v zvezi z emisijami: ...

3.4.4   Dodatna dokumentacija: ...

4.   Dovod goriva za motorje s prisilnim vžigom

4.1   Uplinjač

4.1.1   Znamke: ...

4.1.2   Tipi: ...

4.2   Posredno vbrizgavanje goriva: enotočkovno ali večtočkovno (1)

4.2.1   Znamke: ...

4.2.2   Tipi: ...

4.3   Neposredno vbrizgavanje:

4.3.1   Znamke: ...

4.3.2   Tipi: ...

4.4   Pretok goriva [v g/h] in razmerje zrak/gorivo pri nazivni vrtilni frekvenci in široko odprti dušilni loputi

4.5   Elektronska enota za upravljanje motorja

4.5.1   Znamke: ...

4.5.2   Tip: ...

4.5.3   Možnosti nastavitve v zvezi z emisijami: ...

4.5.4   Dodatna dokumentacija: ...

5.   Krmilni časi ventilov

5.1   Največji dvig ter koti odpiranja in zapiranja glede na mrtve lege batov ali enakovredni podatki: ...

5.2   Referenčno območje in/ali območje nastavitve (1): ...

5.3   Sistem spremenljivih krmilnih časov ventilov (če je primerno in kadar: sesalni in/ali izpušni) (1): ...

5.3.1   Tip: nepretrgano ali vklop/izklop (1)

5.3.2   Kot premika odmikačev: ...

6.   Razmestitev kanalov

6.1   Položaj, velikost in število: ...

7.   Sistem vžiga

7.1   Vžigalna tuljava

7.1.1   Znamke: ...

7.1.2   Tipi: ...

7.1.3   Število

7.2   Vžigalne svečke

7.2.1   Znamke: ...

7.2.2   Tipi: ...

7.3   Magnetni vžigalni sistem

7.3.1   Znamke: ...

7.3.2   Tipi: ...

7.4   Nastavitev vžiga

7.4.1   Statični predvžig glede na zgornjo mrtvo lego bata [stopinje kota zavrtljaja ročične gredi] ...

7.4.2   Krivulja predvžiga, če je primerno: ...

---

(1)  Za popolne podatke glej Prilogo 1 – Dodatek 1.

(2)  Neustrezno črtati.

(3)  Ta vrednost se zaokroži na najbližjo desetinko milimetra.

(4)  Ta vrednost se izračuna s π = 3,1416 in zaokroži na najbližji polni cm3.

(5)  Navesti dovoljeno odstopanje.

---

PRILOGA 2

Image

Image

---

PRILOGA 3

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

VZOREC A

(glej odstavek 4.4 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na motor, pomeni, da je bil zadevni tip motorja homologiran na Nizozemskem (E4) glede na merjenje neto moči v skladu s Pravilnikom št. 120 in pod homologacijsko številko 012492. Homologacijska številka pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 120, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

VZOREC B

(glej odstavek 4.5 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na motor, pomeni, da je bil zadevni tip motorja homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s pravilnikoma št. 120 in 96 (1). Prvi dve števki homologacijskih številk pomenita, da je bil v času podelitve zadevnih homologacij Pravilnik št. 120 spremenjen s spremembami 01, Pravilnik 96 pa je že vseboval spremembe 02.

---

(1)  Druga številka je navedena le kot primer.

---

PRILOGA 4

METODA MERJENJA NETO MOČI MOTORJA Z NOTRANJIM ZGOREVANJEM

1.   Te določbe se uporabljajo za metodo določanja krivulje moči pri polni obremenitvi motorja z notranjim zgorevanjem, upravljanega s spremenljivo vrtilno frekvenco, kot funkcije vrtilne frekvence motorja ter nazivne vrtilne frekvence in nazivne neto moči motorja z notranjim zgorevanjem pri stalni vrtilni frekvenci.

2.   PRESKUSNI POGOJI

2.1   Motor je utečen v skladu s priporočili proizvajalca.

2.2   Če se meritev moči lahko izvaja le na motorju z vgrajenim menjalnikom, se upošteva učinkovitost menjalnika.

2.3   Dodatna oprema in oprema

2.3.1   Dodatna oprema in oprema, ki jo je treba namestiti

Med preskusom je dodatna oprema, potrebna za delovanje motorja za predvideno uporabo (kot je navedeno v preglednici 1), vgrajena v napravo za preskušanje, kolikor je mogoče v istem položaju, kot je bil predviden za uporabo.

2.3.2   Dodatna oprema in oprema, ki jo je treba odstraniti

Nekatera dodatna oprema, ki je potrebna le za delovanje stroja in jo je mogoče namestiti na motor, se za preskus odstrani. Naslednji okvirni seznam je naveden kot primer:

| (i) | kompresor za zavorni sistem; |
| --- | --- |

(i)

kompresor za zavorni sistem;

| (ii) | kompresor za servo krmiljenje |
| --- | --- |

(ii)

kompresor za servo krmiljenje

| (iii) | kompresor za uravnavanje vzmetenja; |
| --- | --- |

(iii)

kompresor za uravnavanje vzmetenja;

| (iv) | klimatski sistem. |
| --- | --- |

(iv)

klimatski sistem.

Če dodatne opreme ni mogoče odstraniti, se lahko določi moč, ki jo ta absorbira v neobremenjenem stanju, in doda izmerjeni moči motorja (glej opombo h k preglednici 1). Če ta vrednost presega 3 % največje moči pri testni vrtilni frekvenci, jo organ, ki izvaja preskus, lahko preveri.

Preglednica 1

Oprema in dodatna oprema, ki jo je treba namestiti zaradi preskusa za določitev moči motorja

| Število | Oprema in dodatna oprema | Vgrajena za preskus emisij |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sesalni sistem | |
| Polnilni zbiralnik | Da |
| Sistem za nadzor emisij v okrovu ročične gredi | Da |
| Merilnik pretoka zraka | Da |
| Filter za zrak | Da (1) |
| Dovodni dušilnik zvoka | Da (1) |
| Grelna naprava polnilnega zbiralnika za predogrevanje vstopnega zraka | Da, standardna oprema. Po možnosti mora biti nameščena na najugodnejšem mestu. |
| 2 | Izpušni sistem | |
| Naknadna obdelava izpušnih plinov | Da, standardna oprema. |
| Izpušni zbiralnik | Da, standardna oprema. |
| Povezovalne cevi | Da (2) |
| Dušilnik zvoka | Da (2) |
| Izpušna cev | Da (2) |
| Zavora na izpušne pline | Ne (3) |
| Tlačni polnilnik | Da |
| 3 | Črpalka za gorivo | Da (4) |
| 4 | Oprema za uplinjanje | |
| Uplinjač | Da |
| Elektronski krmilni sistem, merilnik pretoka zraka itd. | Da |
| Oprema za plinske motorje | |
| Zmanjševalnik tlaka | Da |
| Uparjalnik | Da |
| Mešalnik | Da |
| 5 | Oprema za vbrizgavanje goriva (bencin in dizelsko gorivo) | |
| Predfilter | Da |
| Filter | Da |
| Črpalka | Da |
| Visokotlačna cev | Da |
| Vbrizgalna šoba | Da |
| Elektronski krmilni sistem, senzorji itd. | Da |
| Regulatorski/krmilni sistem | Da |
| Samodejna zaustavitev pri polni obremenitvi za krmilno zobato letev glede na atmosferske pogoje | Da |
| 6 | Oprema za tekočinsko hlajenje | |
| Hladilnik | Ne |
| Ventilator | Ne |
| Okrov za usmerjanje zraka na ventilatorju | Ne |
| Vodna črpalka | Da (5) |
| Termostat | Da (6) |
| 7 | Zračno hlajenje | |
| Okrov | Ne (7) |
| Ventilator ali puhalo | Ne (7) |
| Regulator temperature | Ne |
| 8 | Električna oprema | |
| Alternator | Da (8) |
| Sistem za distribucijo isker | Da |
| Tuljava ali tuljave | Da |
| Ožičenje | Da |
| Vžigalne svečke | Da |
| Elektronski krmilni sistem, vključno s senzorjem udarcev/sistemom za zakasnitev vžiga | Da |
| 9 | Oprema za tlačno polnjenje | |
| Kompresor, ki ga poganja neposredno motor in/ali izpušni plini | Da |
| Hladilnik polnilnega zraka | Da (7)
   (9) |
| Črpalka ali ventilator za hladilno sredstvo (ki jo/ga poganja motor) | Ne (7) |
| Regulator pretoka hladilnega sredstva | Da |
| 10 | Dodatni ventilator na napravi za preskušanje | Da, če je potrebno. |
| 11 | Naprava proti onesnaževanju | Da, standardna oprema. (10) |
| 12 | Oprema za zagon | Da, ali oprema naprave za preskušanje (11) |
| 13 | Črpalka za mazalno olje | Da |

Število

Oprema in dodatna oprema

Vgrajena za preskus emisij

1

Sesalni sistem

Polnilni zbiralnik

Da

Sistem za nadzor emisij v okrovu ročične gredi

Da

Merilnik pretoka zraka

Da

Filter za zrak

Da (1)

Dovodni dušilnik zvoka

Da (1)

Grelna naprava polnilnega zbiralnika za predogrevanje vstopnega zraka

Da, standardna oprema. Po možnosti mora biti nameščena na najugodnejšem mestu.

2

Izpušni sistem

Naknadna obdelava izpušnih plinov

Da, standardna oprema.

Izpušni zbiralnik

Da, standardna oprema.

Povezovalne cevi

Da (2)

Dušilnik zvoka

Da (2)

Izpušna cev

Da (2)

Zavora na izpušne pline

Ne (3)

Tlačni polnilnik

Da

3

Črpalka za gorivo

Da (4)

4

Oprema za uplinjanje

Uplinjač

Da

Elektronski krmilni sistem, merilnik pretoka zraka itd.

Da

Oprema za plinske motorje

Zmanjševalnik tlaka

Da

Uparjalnik

Da

Mešalnik

Da

5

Oprema za vbrizgavanje goriva (bencin in dizelsko gorivo)

Predfilter

Da

Filter

Da

Črpalka

Da

Visokotlačna cev

Da

Vbrizgalna šoba

Da

Elektronski krmilni sistem, senzorji itd.

Da

Regulatorski/krmilni sistem

Da

Samodejna zaustavitev pri polni obremenitvi za krmilno zobato letev glede na atmosferske pogoje

Da

6

Oprema za tekočinsko hlajenje

Hladilnik

Ne

Ventilator

Ne

Okrov za usmerjanje zraka na ventilatorju

Ne

Vodna črpalka

Da (5)

Termostat

Da (6)

7

Zračno hlajenje

Okrov

Ne (7)

Ventilator ali puhalo

Ne (7)

Regulator temperature

Ne

8

Električna oprema

Alternator

Da (8)

Sistem za distribucijo isker

Da

Tuljava ali tuljave

Da

Ožičenje

Da

Vžigalne svečke

Da

Elektronski krmilni sistem, vključno s senzorjem udarcev/sistemom za zakasnitev vžiga

Da

9

Oprema za tlačno polnjenje

Kompresor, ki ga poganja neposredno motor in/ali izpušni plini

Da

Hladilnik polnilnega zraka

Da (7)
   (9)

Črpalka ali ventilator za hladilno sredstvo (ki jo/ga poganja motor)

Ne (7)

Regulator pretoka hladilnega sredstva

Da

10

Dodatni ventilator na napravi za preskušanje

Da, če je potrebno.

11

Naprava proti onesnaževanju

Da, standardna oprema. (10)

12

Oprema za zagon

Da, ali oprema naprave za preskušanje (11)

13

Črpalka za mazalno olje

Da

2.4   Pogoji nastavitve

Pogoji nastavitve za preskus za določitev neto moči so navedeni v preglednici 2.

Preglednica 2

Pogoji nastavitve

| 1 | Nastavitev uplinjačev, uparjalnika/regulatorja tlaka |
| --- | --- |

1

Nastavitev uplinjačev, uparjalnika/regulatorja tlaka

V skladu s proizvajalčevimi specifikacijami, uporabljajo pa se brez nadaljnjega spreminjanja za posamezno uporabo.

| 2. | Nastavitev sistema črpalke za vbrizgavanje goriva |
| --- | --- |

2.

Nastavitev sistema črpalke za vbrizgavanje goriva

| 3. | Nastavitev vžiga ali krmiljenje začetka vbrizgavanja (krivulja krmilnih časov) |
| --- | --- |

3.

Nastavitev vžiga ali krmiljenje začetka vbrizgavanja (krivulja krmilnih časov)

| 4. | Nastavitev regulatorja |
| --- | --- |

4.

Nastavitev regulatorja

| 5. | Naprave za nadzor emisij |
| --- | --- |

5.

Naprave za nadzor emisij

| 6. | Regulator tlaka polnilnega zraka |
| --- | --- |

6.

Regulator tlaka polnilnega zraka

3.   PODATKI, KI JIH JE TREBA EVIDENTIRATI

3.1   Podatki, ki jih je treba evidentirati, so navedeni v odstavku 4 Dodatka k tej prilogi. Podatki o zmogljivosti motorja se pridobijo v stabiliziranih pogojih delovanja ob zadostni oskrbi motorja z zrakom. V zgorevalnih komorah so lahko usedline, vendar v omejenih količinah. Preskusni pogoji, kot je temperatura vstopnega zraka, se izberejo tako, da so čim bolj podobni referenčnim pogojem (glej odstavek 5.2 te priloge), da bi bil korekcijski faktor čim manjši.

3.2   Temperatura zraka, ki vstopa v motor, se meri v vstopnem vodu. Merjenje podtlaka v sesalni cevi se opravi na isti točki. Termometer ali termočlen je zaščiten pred povratnim pršenjem goriva in sevanjem toplote ter je nameščen neposredno v zračni tok. Za določitev reprezentativne povprečne temperature vstopnega zraka je potrebno zadostno število merilnih mest.

3.3   Podtlak v sesalni cevi se meri navzdol po vstopnih vodih, filtru za zrak, dovodnem dušilniku zvoka ali omejevalniku hitrosti (če je nameščen).

3.4   Absolutni tlak na vstopu v motor nižje od kompresorja in izmenjevalnika toplote, če je nameščen, se meri v polnilnem zbiralniku in na kateri koli drugi točki, na kateri je treba meriti tlak zaradi izračuna korekcijskih faktorjev.

3.5   Protitlak v izpušnem sistemu se meri na točki, ki je vsaj tri premere cevi nižje od izstopnih prirobnic izpušnih zbiralnikov ter nižje od turbinskih polnilnikov, če so nameščeni. Mesto se natančno opredeli.

3.6   Podatki se ne odčitavajo, dokler navor, vrtilna frekvenca in temperatura niso konstantni najmanj eno minuto.

3.7   Vrtilna frekvenca motorja med preskusom ali odčitavanjem ne sme odstopati od določene vrednosti za več kot ± 1 odstotek ali ± 10 min, pri čemer se upošteva večja vrednost.

3.8   Podatki o obremenitvi zavore, porabi goriva in temperaturi vstopnega zraka se odčitajo hkrati kot povprečje dveh stabiliziranih zaporednih vrednosti, ki se glede obremenitve zavore ne razlikujeta za več kot 2 %.

3.9   Temperatura hladilnega sredstva na izstopu iz motorja se ohrani pri vrednosti, kot jo je navedel proizvajalec.

Če proizvajalec temperature ni navedel, mora ta znašati 353 K ± 5 K. Pri motorjih z zračnim hlajenjem mora biti temperatura na točki, ki jo določi proizvajalec, v območju + 0/– 20 K največje vrednosti, ki jo je navedel proizvajalec za referenčne pogoje.

3.10   Pri motorjih s kompresijskim vžigom se temperatura goriva meri na vstopni točki črpalke za vbrizgavanje goriva in ohranja v območju 306–316 K (33–43 °C), za motorje s prisilnim vžigom pa se temperatura goriva meri čim bliže vstopni točki uplinjača ali sklopu vbrizgalnikov goriva in se ohranja pri vrednostih 293–303 K (20–30 °C).

3.11   Temperatura mazalnega olja, izmerjena v oljni črpalki ali na izstopu iz oljnega hladilnika, če je nameščen, je v mejah, ki jih je določil proizvajalec motorja.

3.12   Za ohranjanje temperature v mejah, določenih v odstavkih 3.9, 3.10 in 3.11 te priloge, se lahko po potrebi uporablja pomožni regulacijski sistem.

4.   TOČNOST MERITEV

4.1   Navor: ± 1 odstotek izmerjenega navora. Sistem za merjenje navora je umerjen tako, da upošteva izgube zaradi trenja. Točnost na spodnji polovici merilnega območja dinamometra je lahko ± 2 % izmerjenega navora.

4.2   Vrtilna frekvenca: ± 0,5 odstotka izmerjene vrtilne frekvence.

4.3   Poraba goriva: ± 1 odstotek izmerjene porabe.

4.4   Temperatura goriva: ± 2 K.

4.5   Temperatura zraka pri vstopu v motor: ± 2 K.

4.6   Zračni tlak: ± 100 Pa.

4.7   Podtlak v sesalnem sistemu: ± 50 Pa.

4.8   Protitlak v izpušnem sistemu: ± 200 Pa.

5.   KOREKCIJSKI FAKTORJI ZA MOČ

5.1   Opredelitev pojma

Korekcijski faktor za moč je koeficient, s katerim se določi moč motorja pri referenčnih atmosferskih pogojih iz točke 5.2:

Po = α P

pri čemer je:

| Po | popravljena moč (tj. moč v referenčnih atmosferskih pogojih), |
| --- | --- |
| α | korekcijski faktor (αa ali αd), |
| P | izmerjena moč (moč pri preskusu). |

Po

popravljena moč (tj. moč v referenčnih atmosferskih pogojih),

α

korekcijski faktor (αa ali αd),

P

izmerjena moč (moč pri preskusu).

5.2   Referenčni atmosferski pogoji

5.2.1   Temperatura (To): 298 K (25 °C)

5.2.2   Suhi tlak (Pso): 99 kPa

Suhi tlak temelji na skupnem tlaku 100 kPa in tlaku vodne pare 1 kPa.

5.3   Atmosferski pogoji pri preskusu

Atmosferski pogoji med preskusom so:

| 5.3.1 | Temperatura (T)







  za motorje s prisilnim vžigom | : | 288 K ≤ T ≤ 308 K |
| --- | --- | --- | --- |
| pri motorjih s kompresijskim vžigom | : | 283 K ≤ T ≤ 313 K |

5.3.1

Temperatura (T)

za motorje s prisilnim vžigom

:

288 K ≤ T ≤ 308 K

pri motorjih s kompresijskim vžigom

:

283 K ≤ T ≤ 313 K

| 5.3.2 | Tlak (ps)
  90 kPa < ps < 110 kPa |
| --- | --- |

5.3.2

Tlak (ps)

90 kPa < ps < 110 kPa

5.4   Določanje korekcijskih faktorjev αa in αd
   (12)

5.4.1   Sesalno ali tlačno polnjeni motorji s prisilnim vžigom

Korekcijski faktor αa se izračuna z naslednjo formulo:

Formula

pri čemer je:

| ps | skupni suhi atmosferski tlak v kilopaskalih (kPa); tj. skupni zračni tlak, zmanjšan za tlak vodne pare; |
| --- | --- |
| T | absolutna temperatura zraka, ki ga vsesa motor, v kelvinih (K). |

ps

skupni suhi atmosferski tlak v kilopaskalih (kPa); tj. skupni zračni tlak, zmanjšan za tlak vodne pare;

T

absolutna temperatura zraka, ki ga vsesa motor, v kelvinih (K).

Pogoji, ki morajo biti izpolnjeni v laboratoriju

Da je preskus veljaven, mora biti korekcijski faktor:

0,93 < αa < 1,07

Če so te meje presežene, je treba v poročilu o preskusu navesti popravljeno dobljeno vrednost in natančno opisati preskusne pogoje (temperatura in tlak).

5.4.2   Motorji s kompresijskim vžigom – faktor αd

Korekcijski faktor za moč (αd) za motorje s kompresijskim vžigom pri stalnem pretoku goriva se izračuna z naslednjo formulo:

αd = (fa)fm

pri čemer je:

| fa | atmosferski faktor, |
| --- | --- |
| fm | značilni parameter za vsak tip motorja in nastavitev. |

fa

atmosferski faktor,

fm

značilni parameter za vsak tip motorja in nastavitev.

5.4.2.1   Atmosferski faktor fa

Ta faktor označuje učinke okoljskih pogojev (tlak, temperatura in vlažnost) na zrak, ki ga vsesa motor. Obrazec za atmosferski faktor se razlikuje glede na tip motorja.

5.4.2.1.1   Sesalno in mehansko tlačno polnjeni motorji

Formula

5.4.2.1.2   Motorji s turbinskim polnilnikom s hlajenjem polnilnega zraka ali brez njega

Formula

5.4.2.2   Faktor motorja fm

fm je funkcija qc (popravljen pretok goriva):

| | fm = 0,036 qc – 1,14
  in |
| --- | --- |

fm = 0,036 qc – 1,14

in

| | qc = q/r |
| --- | --- |

qc = q/r

pri čemer je:

| q | pretok goriva v miligramih na cikel na liter skupne gibne prostornine (mg/(l. cikel)), |
| --- | --- |
| r | razmerje med tlakom pri izstopu iz polnilnika in pri vstopu v polnilnik; v primeru več turbinskih polnilnikov je r skupno kompresijsko razmerje (r = 1 za sesalno polnjene motorje). |

q

pretok goriva v miligramih na cikel na liter skupne gibne prostornine (mg/(l. cikel)),

r

razmerje med tlakom pri izstopu iz polnilnika in pri vstopu v polnilnik; v primeru več turbinskih polnilnikov je r skupno kompresijsko razmerje (r = 1 za sesalno polnjene motorje).

Ta formula velja za interval vrednosti qc med 37,2 mg/(l. cikel) in 65 mg/(l. cikel).

Za vrednosti qc, ki so manjše od 37,2 mg/(l. cikel), se za fm vzame konstantna vrednost 0,2 (fm = 0,2).

Za vrednosti qc, ki so večje od 65 mg/(l. cikel), se za fm vzame konstantna vrednost 1,2 (fm = 1,2) (glej sliko).

Image

5.4.2.3   Pogoji, ki morajo biti izpolnjeni v laboratoriju

Da je preskus veljaven, mora biti korekcijski faktor αa:

0,93 ≤ αa ≤ 1,07

Če so te meje presežene, je treba v poročilu o preskusu navesti popravljeno dobljeno vrednost in natančno opisati preskusne pogoje (temperatura in tlak).

---

(1)  Celotni sesalni sistem se vgradi, kot je določeno za predvideno uporabo:

| (i) | če obstaja nevarnost znatnega vpliva na moč motorja; |
| --- | --- |

(i)

če obstaja nevarnost znatnega vpliva na moč motorja;

| (ii) | pri sesalno polnjenih motorjih s prisilnim vžigom; |
| --- | --- |

(ii)

pri sesalno polnjenih motorjih s prisilnim vžigom;

| (iii) | če tako zahteva proizvajalec. |
| --- | --- |

(iii)

če tako zahteva proizvajalec.

V drugih primerih se lahko uporabi enakovreden sistem, treba pa je preveriti, ali se tlak v polnilnem zbiralniku od mejne vrednosti, ki jo za čist filter za zrak določi proizvajalec, ne razlikuje za več kot 100 Pa.

(2)  Celotni izpušni sistem se vgradi, kot je določeno za predvideno uporabo:

| (i) | če obstaja nevarnost znatnega vpliva na moč motorja; |
| --- | --- |

(i)

če obstaja nevarnost znatnega vpliva na moč motorja;

| (ii) | pri sesalno polnjenih motorjih s prisilnim vžigom; |
| --- | --- |

(ii)

pri sesalno polnjenih motorjih s prisilnim vžigom;

| (iii) | če tako zahteva proizvajalec. |
| --- | --- |

(iii)

če tako zahteva proizvajalec.

V drugih primerih se lahko vgradi enakovreden sistem, če se izmerjeni tlak od mejne vrednosti, ki jo določi proizvajalec, ne razlikuje za več kot 1 000 Pa.

(3)  Če je v motor vgrajena zavora na izpušne pline, mora biti dušilna loputa fiksirana v popolnoma odprtem položaju.

(4)  Tlak v sistemu za dovod goriva je mogoče po potrebi uravnavati, da se doseže tlak, ki obstaja v določeni izvedbi motorja (zlasti če se uporablja „povratni vod za gorivo“).

(5)  Kroženje hladilne tekočine poganja samo vodna črpalka motorja. Tekočino lahko hladi zunanji tokokrog, če izguba tlaka tega tokokroga in tlak na vstopu v črpalko ostaneta enaka kot v hladilnem sistemu motorja.

(6)  Termostat se lahko pritrdi v povsem odprtem položaju.

(7)  Če sta za preskus nameščena hladilni ventilator ali puhalo, se rezultatom doda odjem moči, razen pri motorjih, pri katerih je taka dodatna oprema sestavni del motorja (tj. hladilni ventilatorji zračno hlajenih motorjev, neposredno nameščeni na ročično gred). Moč ventilatorja ali puhala se pri vrtilnih frekvencah, uporabljenih za preskus, določi z izračunom iz standardnih značilnosti ali praktičnimi preskusi.

(8)  Najmanjša moč alternatorja: električna moč alternatorja se omeji na moč, potrebno za poganjanje dodatne opreme, ki je nujna za delovanje motorja. Če je treba priključiti akumulator, se uporabi poln akumulator v dobrem stanju.

(9)  Motorji s hlajenjem polnilnega zraka se preskušajo tako, da se vstopni zrak hladi z zrakom ali hladilno tekočino, na željo proizvajalca pa lahko hladilnik z zračnim hlajenjem nadomesti naprava za preskušanje. V vsakem primeru se moč pri vsaki vrtilni frekvenci meri z največjim padcem tlaka in najmanjšim padcem temperature zraka v motorju po celem hladilniku polnilnega zraka na napravi za preskušanje, kakor je navedel proizvajalec.

(10)  Vključujejo lahko, na primer, vračanje izpušnih plinov v valj (sistem EGR), katalizator, toplotni reaktor, sistem za dovod sekundarnega zraka in sistem za zaščito pred izhlapevanjem goriva.

(11)  Energijo za električne ali druge sisteme zagona zagotovi naprava za preskušanje.

(12)  Preskusi se lahko izvedejo v klimatiziranih preskuševalnih prostorih, kjer se atmosferski pogoji lahko nadzorujejo.

Če so motorji opremljeni s samodejnim sistemom za nadzor temperature zraka in če je naprava taka, da pri polni obremenitvi pri 25 °C ni dodanega segretega zraka, se preskus izvede s povsem zaprto napravo. Če naprava še vedno deluje pri 25 °C, se preskus izvede pri običajnem delovanju naprave in se eksponent temperature v korekcijskem faktorju šteje za nični (brez popravka temperature).

Dodatek

REZULTATI PRESKUSOV ZA MERJENJE NETO MOČI MOTORJA

Ta obrazec izpolni laboratorij, ki izvaja preskus.

1.   Preskusni pogoji

1.1   Mesto točke merjenja protitlaka v izpušnem sistemu

1.2   Mesto točke merjenja podtlaka v sesalni cevi

1.3   Značilnosti dinamometra

1.3.1   Znamka: ... Model: ...

1.3.2   Tip: ...

2.   Gorivo

2.1   Za motorje s prisilnim vžigom na tekoče gorivo

2.1.1   Znamka: ...

2.1.2   Specifikacija: ...

2.1.3   Dodatek proti klenkanju (svinec itd.) ...

2.1.3.1   Tip: ...

2.1.3.2   Vsebnost: ... mg/l

2.1.4   Oktansko število RON: ... (ASTM D 26 99-70)

2.1.4.1   Specifična gostota: ... g/cm3 pri 288 K

2.1.4.2   Spodnja kalorična vrednost: ... kJ/kg

2.2   Za motorje s prisilnim vžigom na plinasto gorivo

2.2.1   Znamka: ...

2.2.2   Specifikacija: ...

2.2.3   Tlak v rezervoarju: ... bar

2.2.4   Delovni tlak: ... bar

2.2.5   Spodnja kalorična vrednost: ... kJ/kg

2.3   Za motorje s kompresijskim vžigom na plinasto gorivo

2.3.1   Sistem za dovod goriva: plin

2.3.2   Specifikacija uporabljenega plina: ...

2.3.3   Razmerje plinsko olje/plin: ...

2.3.4   Spodnja kalorična vrednost: ...

2.4   Za motorje s kompresijskim vžigom na tekoče gorivo

2.4.1   Znamka: ...

2.4.2   Specifikacija uporabljenega goriva: ...

2.4.3   Cetansko število (ASTM D 976-71): ...

2.4.4   Specifična gostota: ... g/cm3 pri 288 K

2.4.5   Spodnja kalorična vrednost: ... kJ/kg

3.   Mazivo

3.1   Znamka: ...

3.2   Specifikacija: ...

3.3   Viskoznost po SAE: ...

4.   Podrobni rezultati meritev (1)

| Vrtilna frekvenca motorja, min– 1 | | |
| --- | --- | --- |
| Izmerjeni navor, Nm | | |
| Izmerjena moč, kW | | |
| Izmerjeni pretok goriva, g/h | | |
| Zračni tlak, kPa | | |
| Tlak vodne pare, kPa | | |
| Temperatura vstopnega zraka, K | | |
| Moč, ki se doda za opremo in dodatno opremo, razen opreme iz preglednice 1, kW
  Skupaj, kW | št. 1
  št. 2
  št. 3 | | |
| Korekcijski faktor za moč | | |
| Popravljena moč, kW | | |
| Popravljen navor, Nm | | |
| Popravljena specifična poraba goriva g/(kWh) (3) | | |
| Izstopna temperatura hladilne tekočine, K | | |
| Temperatura mazalnega olja v merilni točki, K | | |
| Temperatura zraka za tlačnim polnilnikom, K (2) | | |
| Temperatura goriva na vstopu v črpalko za vbrizgavanje goriva, K | | |
| Temperatura zraka za hladilnikom polnilnega zraka, K (2) | | |
| Tlak za tlačnim polnilnikom, kPa | | |
| Tlak za hladilnikom polnilnega zraka, kPa | | |
| Podtlak v sesalni cevi, Pa | | |
| Protitlak v izpušnem sistemu, Pa | | |
| Dovod goriva, mm3/gib ali cikel (2) | | |

Vrtilna frekvenca motorja, min– 1

Izmerjeni navor, Nm

Izmerjena moč, kW

Izmerjeni pretok goriva, g/h

Zračni tlak, kPa

Tlak vodne pare, kPa

Temperatura vstopnega zraka, K

Moč, ki se doda za opremo in dodatno opremo, razen opreme iz preglednice 1, kW

Skupaj, kW

št. 1

št. 2

št. 3

Korekcijski faktor za moč

Popravljena moč, kW

Popravljen navor, Nm

Popravljena specifična poraba goriva g/(kWh) (3)

Izstopna temperatura hladilne tekočine, K

Temperatura mazalnega olja v merilni točki, K

Temperatura zraka za tlačnim polnilnikom, K (2)

Temperatura goriva na vstopu v črpalko za vbrizgavanje goriva, K

Temperatura zraka za hladilnikom polnilnega zraka, K (2)

Tlak za tlačnim polnilnikom, kPa

Tlak za hladilnikom polnilnega zraka, kPa

Podtlak v sesalni cevi, Pa

Protitlak v izpušnem sistemu, Pa

Dovod goriva, mm3/gib ali cikel (2)

---

(1)  Značilne krivulje neto moči in neto navora se zapišejo kot funkcija vrtilne frekvence motorja.

(2)  Neustrezno črtati.

(3)  Izračunano z neto močjo za motorje s kompresijskim in prisilnim vžigom, v zadnjem primeru pomnoženo s korekcijskim faktorjem za moč.

---

PRILOGA 5

BISTVENE ZNAČILNOSTI DRUŽINE MOTORJEV

1.   SPLOŠNO

Družino motorjev označujejo konstrukcijski parametri. Ti so skupni vsem motorjem v družini. Proizvajalec motorja lahko določi, kateri motorji pripadajo družini motorjev, pod pogojem, da so upoštevana merila za članstvo iz odstavka 3.1. Družino motorjev potrdi homologacijski organ. Ker izbira družine motorjev pomembno vpliva na emisije izpušnih plinov motorja, so v odstavku 2.1 navedene dodatne informacije (spremembe 03 Pravilnika št. 96), ki proizvajalcu in homologacijskemu organu koristijo pri ocenjevanju družine motorjev in izbiri osnovnega motorja.

2.   POSEBNI PRIMERI

2.1   Medsebojno učinkovanje med parametri

V nekaterih primerih lahko parametri medsebojno vplivajo drug na drugega, kar lahko povzroči spremembo emisij. To se upošteva, s čimer se zagotovi, da so v isto družino motorjev vključeni le motorji s podobnimi značilnostmi emisije izpušnih plinov. Te primere proizvajalec opredeli in o njih uradno obvesti homologacijski organ. To se nato upošteva kot merilo za oblikovanje nove družine motorjev.

2.2   Naprave ali lastnosti, ki močno vplivajo na emisije

V primeru naprav ali lastnosti, ki niso naštete v odstavku 3.1 in ki močno vplivajo na raven emisij, proizvajalec to opremo identificira na podlagi dobre inženirske presoje in o njej uradno obvesti homologacijski organ. To se nato upošteva kot merilo za oblikovanje nove družine motorjev.

2.3   Dodatna merila

Poleg parametrov iz odstavka 3.1 lahko proizvajalec uvede dodatna merila, ki omogočajo opredelitev družin bolj omejene velikosti. Ti parametri niso nujno parametri, ki vplivajo na raven emisij.

3.   PARAMETRI, KI OPREDELJUJEJO DRUŽINO MOTORJEV

3.1   Zgorevalni cikel:

| (a) | dvotaktni; |
| --- | --- |

(a)

dvotaktni;

| (b) | štiritaktni; |
| --- | --- |

(b)

štiritaktni;

| (c) | rotacijski motor; |
| --- | --- |

(c)

rotacijski motor;

| (d) | drugo. |
| --- | --- |

(d)

drugo.

3.2   Vrsta goriva:

| (a) | dizelsko gorivo; |
| --- | --- |

(a)

dizelsko gorivo;

| (b) | bencin; |
| --- | --- |

(b)

bencin;

| (c) | plinasto gorivo (ZP ali UNP). |
| --- | --- |

(c)

plinasto gorivo (ZP ali UNP).

3.3   Konfiguracija valjev

3.3.1   Lega valjev v bloku motorja:

| (a) | V; |
| --- | --- |

(a)

V;

| (b) | v vrsti; |
| --- | --- |

(b)

v vrsti;

| (c) | radialno; |
| --- | --- |

(c)

radialno;

| (d) | drugo (F, W itd.). |
| --- | --- |

(d)

drugo (F, W itd.).

3.3.2   Relativna lega valjev

Motorji z enakim blokom lahko spadajo v isto družino, če so njihove mere od središča do središča vrtine valja enake.

3.4   Glavno hladilno sredstvo:

| (a) | zrak; |
| --- | --- |

(a)

zrak;

| (b) | voda; |
| --- | --- |

(b)

voda;

| (c) | olje. |
| --- | --- |

(c)

olje.

3.5   Gibna prostornina posameznega valja

Med 85 in 100 odstotki za motorje z gibno prostornino posameznega valja ≥ 0,75 dm3 največje gibne prostornine v družini motorjev.

Med 70 in 100 odstotki za motorje z gibno prostornino posameznega valja < 0,75 dm3 največje gibne prostornine v družini motorjev.

3.6   Način polnjenja z zrakom:

| (a) | sesalno polnjenje; |
| --- | --- |

(a)

sesalno polnjenje;

| (b) | tlačno polnjenje; |
| --- | --- |

(b)

tlačno polnjenje;

| (c) | tlačno polnjenje s hladilnikom polnilnega zraka. |
| --- | --- |

(c)

tlačno polnjenje s hladilnikom polnilnega zraka.

3.7   Tip/konstrukcija zgorevalne komore:

| (a) | odprta komora; |
| --- | --- |

(a)

odprta komora;

| (b) | deljena komora; |
| --- | --- |

(b)

deljena komora;

| (c) | druge vrste. |
| --- | --- |

(c)

druge vrste.

3.8   Ventili in kanali:

| (a) | konfiguracija; |
| --- | --- |

(a)

konfiguracija;

| (b) | število ventilov na valj; |
| --- | --- |

(b)

število ventilov na valj;

| (c) | stena valja; |
| --- | --- |

(c)

stena valja;

| (d) | okrov ročične gredi. |
| --- | --- |

(d)

okrov ročične gredi.

3.9   Vrsta napajanja z gorivom

3.9.1   Za motorje s kompresijskim vžigom:

| (a) | črpalka, (visokotlačni) vod in vbrizgalna šoba; |
| --- | --- |

(a)

črpalka, (visokotlačni) vod in vbrizgalna šoba;

| (b) | vrstna ali razdelilna črpalka; |
| --- | --- |

(b)

vrstna ali razdelilna črpalka;

| (c) | enotna vbrizgalna šoba; |
| --- | --- |

(c)

enotna vbrizgalna šoba;

| (d) | skupni vod. |
| --- | --- |

(d)

skupni vod.

3.9.2   Za motorje s prisilnim vžigom:

| (a) | uplinjač; |
| --- | --- |

(a)

uplinjač;

| (b) | posredno vbrizgavanje; |
| --- | --- |

(b)

posredno vbrizgavanje;

| (c) | neposredno vbrizgavanje. |
| --- | --- |

(c)

neposredno vbrizgavanje.

3.10   Druge naprave:

| (a) | vračanje izpušnih plinov v valj (EGR); |
| --- | --- |

(a)

vračanje izpušnih plinov v valj (EGR);

| (b) | vbrizgavanje vode; |
| --- | --- |

(b)

vbrizgavanje vode;

| (c) | vpihavanje zraka; |
| --- | --- |

(c)

vpihavanje zraka;

| (d) | drugo. |
| --- | --- |

(d)

drugo.

3.11   Strategija elektronskega krmiljenja

Prisotnost ali odsotnost elektronske krmilne enote (ECU) v motorju je osnovni parameter družine.

Pri elektronsko krmiljenih motorjih proizvajalec predloži tehnične elemente, ki pojasnjujejo razvrstitev teh motorjev v isto družino, tj. razloge, zaradi katerih se lahko pričakuje, da bodo ti motorji izpolnjevali enake zahteve glede emisij.

Elektronske regulacije vrtilne frekvence ni treba uvrstiti v drugo družino kot mehansko regulacijo. Potreba po ločevanju elektronskih motorjev od mehanskih motorjev bi morala veljati le za značilnosti vbrizgavanja goriva, kot so čas, tlak, oblika krivulje pretoka itd.

3.12   Sistemi za naknadno obdelavo izpušnih plinov

Delovanje in kombinacija naslednjih naprav se štejeta kot merili za članstvo v družini motorjev:

| (a) | oksidacijski katalizator; |
| --- | --- |

(a)

oksidacijski katalizator;

| (b) | sistem za odstranjevanje NOx s selektivno redukcijo NOx (dodatek reducenta); |
| --- | --- |

(b)

sistem za odstranjevanje NOx s selektivno redukcijo NOx (dodatek reducenta);

| (c) | drugi sistemi za odstranjevanje NOx: |
| --- | --- |

(c)

drugi sistemi za odstranjevanje NOx:

| (d) | filter za delce s pasivno regeneracijo; |
| --- | --- |

(d)

filter za delce s pasivno regeneracijo;

| (e) | filter za delce z aktivno regeneracijo; |
| --- | --- |

(e)

filter za delce z aktivno regeneracijo;

| (f) | drugi filtri za delce; |
| --- | --- |

(f)

drugi filtri za delce;

| (g) | druge naprave. |
| --- | --- |

(g)

druge naprave.

Kadar je motor certificiran brez sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov kot osnovni motor ali kot član družine, se ta motor, če je opremljen z oksidacijskim katalizatorjem (ne s filtrom za delce), lahko vključi v isto družino motorjev, če ne zahteva drugačnih lastnosti goriva.

Če zahteva specifične lastnosti goriva (npr. filtri za delce, ki zahtevajo posebne dodatke za goriva, da se zagotovi postopek regeneracije), odločitev o vključitvi motorja v isto družino temelji na tehničnih elementih, ki jih je predvidel proizvajalec. Ti elementi pokažejo, ali je predvidena raven emisij opremljenega motorja skladna z enako mejno vrednostjo kot neopremljeni motor.

Kadar je motor certificiran s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov kot osnovni motor ali kot član družine, v kateri je osnovni motor opremljen z enakim sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ta motor, če ni opremljen s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ne sme biti vključen v isto družino motorjev.

---

PRILOGA 6

PREVERJANJE SKLADNOSTI PROIZVODNJE

1.   SPLOŠNO

Te zahteve so skladne s preskusi, ki jih je treba v skladu z odstavkom 6.2 tega pravilnika opraviti za preverjanje skladnosti proizvodnje.

2.   PRESKUSNI POSTOPKI

Metode preskušanja in merilni instrumenti so opisani v Prilogi 4 k temu pravilniku.

3.   ZBIRANJE VZORCEV

3.1   V primeru tipa motorja

Izbrati je treba en motor. Če se po preskusu iz odstavka 5.1 izkaže, da motor ne izpolnjuje zahtev tega pravilnika, se preskusita še dva motorja.

3.2   V primeru družine motorjev

V primeru homologacije za družino motorjev je treba skladnost proizvodnje preveriti na enem članu družine, ki ni osnovni motor. Če motor ne prestane preskusa skladnosti proizvodnje, se preskusita še dva motorja istega tipa.

4.   MERILA ZA MERITVE

4.1   Neto moč in specifična poraba goriva motorja z notranjim zgorevanjem

Meritve je treba opraviti pri zadostnem številu vrtilnih frekvenc motorja, da se čim natančneje določijo krivulje moči, navora in specifične porabe goriva med najnižjo in najvišjo vrtilno frekvenco motorja, ki ju priporoča proizvajalec, kot je opredeljeno v odstavkih 2.9 in 2.11 tega pravilnika.

Popravljene vrednosti, izmerjene za preskušani motor, se ne smejo razlikovati za vrednosti, ki so večje od tistih iz spodnje preglednice, in ± 10 odstotkov za specifično porabo goriva.

| Tip motorja | Nazivna neto moč (navor) [%] | Druge merilne točke na krivulji [%] | Dovoljeno odstopanje za vrtilno frekvenco motorja [%] |
| --- | --- | --- | --- |
| Splošno | ± 5 | ± 10 | ± 5 |
| Motorji s prisilnim vžigom na bencinski pogon z regulatorjem | ± 8 | ± 12 | ± 8 |
| Motorji s prisilnim vžigom na bencinski pogon brez regulatorja | ± 8 | ± 20 | ± 8 |

Tip motorja

Nazivna neto moč (navor) [%]

Druge merilne točke na krivulji [%]

Dovoljeno odstopanje za vrtilno frekvenco motorja [%]

Splošno

± 5

± 10

± 5

Motorji s prisilnim vžigom na bencinski pogon z regulatorjem

± 8

± 12

± 8

Motorji s prisilnim vžigom na bencinski pogon brez regulatorja

± 8

± 20

± 8

5.   VREDNOTENJE REZULTATOV

Če podatki o neto moči in porabi goriva drugega in/ali tretjega motorja iz odstavka 3 ne izpolnjujejo zahtev iz odstavka 4, se ugotovi, da proizvodnja ni skladna z zahtevami tega pravilnika, in se uporabi določba odstavka 7 tega pravilnika.

---

PRILOGA 7

TEHNIČNI PODATKI O REFERENČNIH GORIVIH

1.   Tehnični podatki o referenčnih gorivih UNP

| Parameter | Enota | Mejne vrednosti goriva A | Mejne vrednosti goriva B | Preskusna metoda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Najmanj | Največ | Najmanj | Največ |
| Motorsko oktansko število | 1 | 92,5 (1) | | 92,5 | | EN 589 Priloga B |
| Sestava: |
| Vsebnost C3 | vol. % | 48 | 52 | 83 | 87 | |
| Vsebnost C4 | vol. % | 48 | 52 | 13 | 17 | ISO 7941 |
| Nenasičeni ogljikovodiki (olefini) | vol. % | | 12 | | 14 | |
| Ostanki uparjanja | mg/kg | | 50 | | 50 | NFM 41-015 |
| Skupna vsebnost žvepla | ppm (masa) (1) | | 50 | | 50 | EN 24260 |
| Vodikov sulfid | — | | ni | | ni | ISO 8819 |
| Korozija bakrenega traku | ocena | | razred 1 | | razred 1 | ISO 6251 (2) |
| Voda pri 0 °C | | | prosto | | prosto | vizualni pregled |

Parameter

Enota

Mejne vrednosti goriva A

Mejne vrednosti goriva B

Preskusna metoda

Najmanj

Največ

Najmanj

Največ

Motorsko oktansko število

1

92,5 (1)

92,5

EN 589 Priloga B

Sestava:

Vsebnost C3

vol. %

48

52

83

87

Vsebnost C4

vol. %

48

52

13

17

ISO 7941

Nenasičeni ogljikovodiki (olefini)

vol. %

12

14

Ostanki uparjanja

mg/kg

50

50

NFM 41-015

Skupna vsebnost žvepla

ppm (masa) (1)

50

50

EN 24260

Vodikov sulfid

—

ni

ni

ISO 8819

Korozija bakrenega traku

ocena

razred 1

razred 1

ISO 6251 (2)

Voda pri 0 °C

prosto

prosto

vizualni pregled

2.   Tehnični podatki o referenčnih gorivih ZP

Na evropskem trgu so na voljo goriva iz dveh območij:

| — | območja H med skrajnima referenčnima gorivoma GR in G23 ter |
| --- | --- |

—

območja H med skrajnima referenčnima gorivoma GR in G23 ter

| — | območja L med skrajnima referenčnima gorivoma G23 in G25. |
| --- | --- |

—

območja L med skrajnima referenčnima gorivoma G23 in G25.

Lastnosti referenčnih goriv GR, G23 in G25 so povzete spodaj:

| Referenčno gorivo GR |
| --- |
| Lastnosti | Enote | Osnova | Mejne vrednosti | Preskusna metoda |
| Najmanj | Največ |
| Sestava: | | | | | |
| Metan | | 87 | 84 | 89 | |
| Etan | | 13 | 11 | 15 | |
| Ostanek (3) | molski % | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Vsebnost žvepla | mg/m3
   (4) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Referenčno gorivo GR

Lastnosti

Enote

Osnova

Mejne vrednosti

Preskusna metoda

Najmanj

Največ

Sestava:

Metan

87

84

89

Etan

13

11

15

Ostanek (3)

molski %

—

—

1

ISO 6974

Vsebnost žvepla

mg/m3
   (4)

—

—

10

ISO 6326-5

| Referenčno gorivo G23 |
| --- |
| Lastnosti | Enote | Osnova | Mejne vrednosti | Preskusna metoda |
| Najmanj | Največ |
| Sestava: | | | | | |
| Metan | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| Ostanek (5) | molski % | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Vsebnost žvepla | mg/m3
   (6) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Referenčno gorivo G23

Lastnosti

Enote

Osnova

Mejne vrednosti

Preskusna metoda

Najmanj

Največ

Sestava:

Metan

92,5

91,5

93,5

Ostanek (5)

molski %

—

—

1

ISO 6974

N2

7,5

6,5

8,5

Vsebnost žvepla

mg/m3
   (6)

—

—

10

ISO 6326-5

| Referenčno gorivo G25 |
| --- |
| Lastnosti | Enote | Osnova | Mejne vrednosti | Preskusna metoda |
| Najmanj | Največ |
| Sestava: | | | | | |
| Metan | | 86 | 84 | 88 | |
| Ostanek (7) | molski % | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 14 | 12 | 16 | |
| Vsebnost žvepla | mg/m3
   (8) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Referenčno gorivo G25

Lastnosti

Enote

Osnova

Mejne vrednosti

Preskusna metoda

Najmanj

Največ

Sestava:

Metan

86

84

88

Ostanek (7)

molski %

—

—

1

ISO 6974

N2

14

12

16

Vsebnost žvepla

mg/m3
   (8)

—

—

10

ISO 6326-5

3.   Referenčno gorivo za motorje s prisilnim vžigom

| Parameter | Enota | Mejne vrednosti (9) | Preskusna metoda | Objava |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Najmanj | Največ |
| Raziskovalno oktansko število, RON | | 95,0 | — | EN 25164 | 1993 |
| Motorsko oktansko število, MON | | 85,0 | — | EN 25163 | 1993 |
| Gostota pri 15 °C | kg/m3 | 748 | 775 | ISO 3675 | 1995 |
| Parni tlak po Reidu | kPa | 56,0 | 95,0 | EN 12 | 1993 |
| Destilacija: |
| – | začetna točka vrelišča |

Parameter

Enota

Mejne vrednosti (9)

Preskusna metoda

Objava

Najmanj

Največ

Raziskovalno oktansko število, RON

95,0

—

EN 25164

1993

Motorsko oktansko število, MON

85,0

—

EN 25163

1993

Gostota pri 15 °C

kg/m3

748

775

ISO 3675

1995

Parni tlak po Reidu

kPa

56,0

95,0

EN 12

1993

Destilacija:

–

začetna točka vrelišča

°C

24

40

EN-ISO 3405

1988

| – | izparelo pri 100 °C |
| --- | --- |

–

izparelo pri 100 °C

% v/v

49,0

57,0

EN-ISO 3405

1988

| – | izparelo pri 150 °C |
| --- | --- |

–

izparelo pri 150 °C

% v/v

81,0

87,0

EN-ISO 3405

1988

| – | končna točka vrelišča |
| --- | --- |

–

končna točka vrelišča

°C

190

215

EN-ISO 3405

1988

Ostanki

%

—

2

EN-ISO 3405

Analiza ogljikovodikov:

| – | nenasičeni (olefini) |
| --- | --- |

–

nenasičeni (olefini)

% v/v

—

10

ASTM D 1319

1995

| – | aromati |
| --- | --- |

–

aromati

% v/v

28,0

40,0

ASTM D 1319

1995

| – | benzen |
| --- | --- |

–

benzen

% v/v

—

1,0

EN 12177

1998

| – | nasičeni |
| --- | --- |

–

nasičeni

—

ostanek

ASTM D 1319

1995

Razmerje ogljik/vodik

poročilo

poročilo

Oksidacijska stabilnost (10)

najmanj

480

—

EN-ISO 7536

1996

Vsebnost kisika

% m/m

—

2,3

EN 1601

1997

Izparilni ostanek

mg/ml

—

0,04

EN-ISO 6246

1997

Vsebnost žvepla (11)

mg/kg

—

100

pr. EN-ISO 14596

1998

Korozija bakra pri 50 °C

—

1

EN-ISO 2160

1995

Vsebnost svinca

g/l

—

0,005

EN 237

1996

Vsebnost fosforja

g/l

—

0,0013

ASTM D 3231

1994

4.   Referenčno gorivo za motorje s kompresijskim vžigom (1)

Preglednica 1
   (12)
   (22)

Kmetijski in gozdarski traktorji ter necestni premični stroji: referenčno gorivo za motorje s kompresijskim vžigom, homologirane na podlagi izpolnjevanja mejnih vrednosti za razpone moči od D do G

| | Mejne vrednosti in enote (13) | Preskusna metoda |
| --- | --- | --- |
| Cetansko število (15) | najmanj 45 (18)

  največ 50 | ISO 5165 |
| Gostota pri 15 °C | najmanj 835 kg/m3

  največ 845 kg/m3
   (21) | ISO 3675, ASTM D 4052 |
| Destilacija (14) – točka 95 % | največ 370 °C | ISO 3405 |
| Viskoznost pri 40 °C | najmanj 2,5 mm2/s
  največ 3,5 mm2/s | ISO 3104 |
| Vsebnost žvepla | najmanj 0,1 % mase (20)

  največ 0,2 % mase (19) | ISO 8754, EN 24260 |
| Plamenišče | najmanj 55 °C | ISO 2719 |
| CFPP (sposobnost filtra) | najmanj –
  največ + 5 °C | EN 116 |
| Korozija bakra | največ 1 | ISO 2160 |
| Ostanki ogljika po Conradsonu
  (10 % DR) | največ 0,3 % mase | ISO 10370 |
| Vsebnost pepela | največ 0,01 % mase | ASTM D 482 (23) |
| Vsebnost vode | največ 0,05 % mase | ASTM D 95, D 1744 |
| Nevtralizacijsko število (močna kislina) | najmanj 0,20 mg KOH/g | |
| Oksidacijska stabilnost (16) | največ 2,5 mg/100 ml | ASTM D 2274 |
| Aditivi (17) | | |

Mejne vrednosti in enote (13)

Preskusna metoda

Cetansko število (15)

najmanj 45 (18)

največ 50

ISO 5165

Gostota pri 15 °C

najmanj 835 kg/m3

največ 845 kg/m3
   (21)

ISO 3675, ASTM D 4052

Destilacija (14) – točka 95 %

največ 370 °C

ISO 3405

Viskoznost pri 40 °C

najmanj 2,5 mm2/s

največ 3,5 mm2/s

ISO 3104

Vsebnost žvepla

najmanj 0,1 % mase (20)

največ 0,2 % mase (19)

ISO 8754, EN 24260

Plamenišče

najmanj 55 °C

ISO 2719

CFPP (sposobnost filtra)

najmanj –

največ + 5 °C

EN 116

Korozija bakra

največ 1

ISO 2160

Ostanki ogljika po Conradsonu

(10 % DR)

največ 0,3 % mase

ISO 10370

Vsebnost pepela

največ 0,01 % mase

ASTM D 482 (23)

Vsebnost vode

največ 0,05 % mase

ASTM D 95, D 1744

Nevtralizacijsko število (močna kislina)

najmanj 0,20 mg KOH/g

Oksidacijska stabilnost (16)

največ 2,5 mg/100 ml

ASTM D 2274

Aditivi (17)

Preglednica 2

Kmetijski in gozdarski traktorji ter necestni premični stroji: referenčno gorivo za motorje s kompresijskim vžigom, homologirane na podlagi izpolnjevanja mejnih vrednosti za razpone moči od H do K

| Parameter | Enota | Mejne vrednosti (24) | Preskusna metoda |
| --- | --- | --- | --- |
| Najmanj | Največ |
| Cetansko število (25) | | 52,0 | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Gostota pri 15 °C | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 |
| Destilacija: |
| točka 50 % | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 |
| točka 95 % | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| Končna točka vrelišča | °C | — | 370 | EN-ISO 3405 |
| Plamenišče | °C | 55 | — | EN 22719 |
| CFPP (sposobnost filtra) | °C | — | – 5 | EN 116 |
| Viskoznost pri 40 °C | mm2/s | 2,5 | 3,5 | EN-ISO 3104 |
| Policiklični aromatski ogljikovodiki | % m/m | 3,0 | 6,0 | IP 391 |
| Vsebnost žvepla (26) | mg/kg | — | 300 | ASTM D 5453 |
| Korozija bakra | | — | razred 1 | EN-ISO 2160 |
| Ostanki ogljika po Conradsonu (10 % DR) | % m/m | — | 0,2 | EN-ISO 10370 |
| Vsebnost pepela | % m/m | — | 0,01 | EN-ISO 6245 |
| Vsebnost vode | % m/m | — | 0,05 | EN-ISO 12937 |
| Nevtralizacijsko število (močna kislina) | mg KOH/g | — | 0,02 | ASTM D 974 |
| Oksidacijska stabilnost (27) | mg/ml | — | 0,025 | EN-ISO 12205 |

Parameter

Enota

Mejne vrednosti (24)

Preskusna metoda

Najmanj

Največ

Cetansko število (25)

52,0

54,0

EN-ISO 5165

Gostota pri 15 °C

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

Destilacija:

točka 50 %

°C

245

—

EN-ISO 3405

točka 95 %

°C

345

350

EN-ISO 3405

Končna točka vrelišča

°C

—

370

EN-ISO 3405

Plamenišče

°C

55

—

EN 22719

CFPP (sposobnost filtra)

°C

—

– 5

EN 116

Viskoznost pri 40 °C

mm2/s

2,5

3,5

EN-ISO 3104

Policiklični aromatski ogljikovodiki

% m/m

3,0

6,0

IP 391

Vsebnost žvepla (26)

mg/kg

—

300

ASTM D 5453

Korozija bakra

—

razred 1

EN-ISO 2160

Ostanki ogljika po Conradsonu (10 % DR)

% m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Vsebnost pepela

% m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

Vsebnost vode

% m/m

—

0,05

EN-ISO 12937

Nevtralizacijsko število (močna kislina)

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Oksidacijska stabilnost (27)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Preglednica 3

Kmetijski in gozdarski traktorji ter necestni premični stroji: referenčno gorivo za motorje s kompresijskim vžigom, homologirane na podlagi izpolnjevanja mejnih vrednosti za razpone moči od L do R

| Parameter | Enota | Mejne vrednosti (28) | Preskusna metoda |
| --- | --- | --- | --- |
| Najmanj | Največ |
| Cetansko število (29) | | | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Gostota pri 15 °C | kg/m3 | 833 | 865 | EN-ISO 3675 |
| Destilacija: |
| točka 50 % | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 |
| točka 95 % | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| Končna točka vrelišča | °C | — | 370 | EN-ISO 3405 |
| Plamenišče | °C | 55 | — | EN 22719 |
| CFPP (sposobnost filtra) | °C | — | – 5 | EN 116 |
| Viskoznost pri 40 °C | mm2/s | 2,3 | 3,3 | EN-ISO 3104 |
| Policiklični aromatski ogljikovodiki | % m/m | 3,0 | 6,0 | IP 391 |
| Vsebnost žvepla (30) | mg/kg | — | 10 | ASTM D 5453 |
| Korozija bakra | | — | razred 1 | EN-ISO 2160 |
| Ostanki ogljika po Conradsonu (10 % DR) | % m/m | — | 0,2 | EN-ISO 10370 |
| Vsebnost pepela | % m/m | — | 0,01 | EN-ISO 6245 |
| Vsebnost vode | % m/m | — | 0,02 | EN-ISO 12937 |
| Nevtralizacijsko število (močna kislina) | mg KOH/g | — | 0,02 | ASTM D 974 |
| Oksidacijska stabilnost (31) | mg/ml | — | 0,025 | EN-ISO 12205 |
| Lubrikativnost (premer pregledovalnika obrabe HFRR pri 60 °C) | μm | — | 400 | CEC F-06-A-96 |
| Metil ester maščobnih kislin (FAME) | prepovedan |

Parameter

Enota

Mejne vrednosti (28)

Preskusna metoda

Najmanj

Največ

Cetansko število (29)

54,0

EN-ISO 5165

Gostota pri 15 °C

kg/m3

833

865

EN-ISO 3675

Destilacija:

točka 50 %

°C

245

—

EN-ISO 3405

točka 95 %

°C

345

350

EN-ISO 3405

Končna točka vrelišča

°C

—

370

EN-ISO 3405

Plamenišče

°C

55

—

EN 22719

CFPP (sposobnost filtra)

°C

—

– 5

EN 116

Viskoznost pri 40 °C

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Policiklični aromatski ogljikovodiki

% m/m

3,0

6,0

IP 391

Vsebnost žvepla (30)

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Korozija bakra

—

razred 1

EN-ISO 2160

Ostanki ogljika po Conradsonu (10 % DR)

% m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Vsebnost pepela

% m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

Vsebnost vode

% m/m

—

0,02

EN-ISO 12937

Nevtralizacijsko število (močna kislina)

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Oksidacijska stabilnost (31)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Lubrikativnost (premer pregledovalnika obrabe HFRR pri 60 °C)

μm

—

400

CEC F-06-A-96

Metil ester maščobnih kislin (FAME)

prepovedan

---

(1)  Vrednost se določi pri standardnih pogojih 293,2 K (20 °C) in 101,3 kPa.

(2)  S to metodo se morda nenatančno določi prisotnost korozivnih snovi, če so v vzorcu antikorozijska sredstva ali druge kemikalije, ki zmanjšujejo korozivnost vzorca na bakrenem traku. Zato je dodajanje takih spojin z edinim namenom vplivanja na preskusno metodo prepovedano.

(3)  Nečistoče + C2+

(4)  Vrednost se določi pri standardnih pogojih (293,2 K (20 °C) in 101,3 kPa).

(5)  Nečistoče (ki niso N2) + C2/C2+

(6)  Vrednost se določi pri standardnih pogojih (293,2 K (20 °C) in 101,3 kPa).

(7)  Nečistoče (ki niso N2) + C2/C2+

(8)  Vrednost se določi pri standardnih pogojih (293,2 K (20 °C) in 101,3 kPa).

(9)  Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri določanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene določbe standarda ISO 4259, „Naftni proizvodi – Določanje in uporaba podatkov o natančnosti v zvezi s preskusnimi metodami“, pri določanju najmanjše vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad ničelno vrednostjo; pri določanju največje in najmanjše vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, potreben iz tehničnih razlogov, mora proizvajalec goriv poskusiti doseči ničelno vrednost, kadar je določena največja vrednost 2R, in povprečno vrednost, kadar sta navedeni največja in najmanjša mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza zahtevam specifikacij, se uporabijo določbe standarda ISO 4259.

(10)  Gorivo lahko vsebuje antioksidante in deaktivatorje kovin, ki se običajno uporabljajo za stabiliziranje rafinerijskih bencinskih tokov, ne smejo pa se dodajati detergenti/disperzijska sredstva in topilna olja.

(11)  Zapiše se dejanska vsebnost žvepla v gorivu.

(12)  Če je treba izračunati toplotno učinkovitost motorja ali vozila, se lahko kalorična vrednost goriva izračuna po enačbi:

specifična energija (neto kalorična vrednost) MJ/kg = (46,423 – 8,792 × d2 + 3,17 × d) × (1 – (x + y + s)) + 9,42 × s – 2,499 × x,

pri čemer:

| d | = | gostota pri 288 K (15 °C), |
| --- | --- | --- |
| x | = | masni delež vode (%/100), |
| y | = | masni delež pepela (%/100) in |
| s | = | masni delež žvepla (%/100). |

d

=

gostota pri 288 K (15 °C),

x

=

masni delež vode (%/100),

y

=

masni delež pepela (%/100) in

s

=

masni delež žvepla (%/100).

(13)  Vrednosti, navedene v specifikaciji, so „prave vrednosti“. Pri določanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene določbe standarda ISO 4259 „Določanje osnove za spore o kakovosti naftnih proizvodov“, pri določanju najmanjše vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad ničelno vrednostjo; pri določanju največje in najmanjše vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost).

Ne glede na ta ukrep, potreben iz statističnih razlogov, mora proizvajalec goriva poskusiti doseči ničelno vrednost, kadar je določena največja vrednost 2R, in povprečno vrednost, kadar sta navedeni največja in najmanjša mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza zahtevam specifikacij, se uporabijo določbe standarda ISO 4259.

(14)  Navedene vrednosti se nanašajo na izparele količine (odstotek zajetih in odstotek izgubljenih).

(15)  Območje cetanskega števila ni v skladu z zahtevo, da je najmanjše območje 4R. Vendar se lahko v primeru spora med dobaviteljem goriva in uporabnikom goriva za reševanje takih sporov uporabljajo določbe standarda ISO 4259, če je zaradi zagotovitve potrebne točnosti namesto ene narejeno zadostno število ponovljenih meritev.

(16)  Tudi če se oksidacijska stabilnost nadzoruje, je verjetno, da bo rok trajanja omejen. Glede pogojev in dobe skladiščenja bi se bilo treba posvetovati z dobaviteljem.

(17)  To gorivo bi moralo temeljiti samo na sestavinah za neposredno delovanje in krekiranemu destilatu ogljikovodika, pri čemer je dopustno razžveplanje. Gorivo ne sme vsebovati nobenih kovinskih aditivov in aditivov za izboljšanje cetanskega števila.

(18)  Dovoljene so manjše vrednosti; v tem primeru je treba v poročilu navesti cetansko število uporabljenega referenčnega goriva.

(19)  Dovoljene so večje vrednosti; v tem primeru je treba v poročilu navesti vsebnost žvepla v uporabljenem referenčnem gorivu.

(20)  Nenehno ga je treba nadzorovati ob upoštevanju tržnih trendov. Za prvo homologacijo motorja, ki nima naprave za naknadno obdelavo izpušnih plinov, je na zahtevo prosilca dovoljena najnižja raven žvepla 0,05 % mase; v tem primeru je treba izmerjeno vrednost delcev popraviti navzgor do povprečne vrednosti, ki je nazivno določena za vsebnost žvepla v gorivu (0,15 % mase) po naslednji enačbi:

PTadj = PT + [SFC × 0,0917 × (NSLF – FSF)]

pri čemer:

| PTadj | = | prirejena vrednost PT (g/kWh), |
| --- | --- | --- |
| PT | = | PT izmerjena tehtana specifična vrednost emisije delcev (g/kWh), |
| SFC | = | tehtana specifična poraba goriva (g/kWh), izračunana v skladu s formulo v nadaljevanju, |
| NSLF | = | povprečje nazivne specifikacije za masni delež žvepla (tj. 0,15 %/100), |
| FSF | = | masni delež žvepla v gorivu (%/100). |

PTadj

=

prirejena vrednost PT (g/kWh),

PT

=

PT izmerjena tehtana specifična vrednost emisije delcev (g/kWh),

SFC

=

tehtana specifična poraba goriva (g/kWh), izračunana v skladu s formulo v nadaljevanju,

NSLF

=

povprečje nazivne specifikacije za masni delež žvepla (tj. 0,15 %/100),

FSF

=

masni delež žvepla v gorivu (%/100).

Enačba za izračun tehtane specifične porabe goriva:

Formula

pri čemer:

Pi = Pm,i + PAE,i

Pri ugotavljanju skladnosti proizvodnje v skladu z odstavkom 6 tega pravilnika je treba izpolnjevati zahteve in uporabljati referenčno gorivo z vsebnostjo žvepla, ki ustreza najnižji/najvišji ravni (0,1/0,2 % mase).

(21)  Dovoljene so večje vrednosti do 855 kg/m3; v tem primeru je treba v poročilu navesti gostoto referenčnega goriva. Pri ugotavljanju skladnosti proizvodnje v skladu z odstavkom 6 tega pravilnika je treba izpolnjevati zahteve in uporabljati referenčno gorivo z gostoto, ki ustreza najnižji/najvišji ravni (835/845 kg/m3).

(22)  Vse značilnosti goriva in mejne vrednosti je treba preverjati ob upoštevanju tržnih trendov.

(23)  Z datumom začetka izvajanja jo nadomesti EN/ISO 6245.

(24)  Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri določanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene določbe standarda ISO 4259, „Naftni proizvodi – Določanje in uporaba podatkov o natančnosti v zvezi s preskusnimi metodami“, pri določanju najmanjše vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad ničelno vrednostjo; pri določanju največje in najmanjše vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost).

Ne glede na ta ukrep, potreben iz tehničnih razlogov, mora proizvajalec goriv poskusiti doseči ničelno vrednost, kadar je določena največja vrednost 2R, in povprečno vrednost, kadar sta navedeni največja in najmanjša mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza zahtevam specifikacij, se uporabijo določbe standarda ISO 4259.

(25)  Območje cetanskega števila ni v skladu z zahtevami, da je najmanjše območje 4R. Vendar se lahko v primeru spora med dobaviteljem goriva in uporabnikom goriva za reševanje takih sporov uporabljajo določbe standarda ISO 4259, če je zaradi zagotovitve potrebne točnosti namesto ene narejeno zadostno število ponovljenih meritev.

(26)  Zapiše se dejanska vsebnost žvepla v gorivu za preskus.

(27)  Tudi če se oksidacijska stabilnost nadzoruje, je verjetno, da bo rok trajanja omejen. Glede pogojev in dobe skladiščenja bi se bilo treba posvetovati z dobaviteljem.

(28)  Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri določanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene določbe standarda ISO 4259, „Naftni proizvodi – Določanje in uporaba podatkov o natančnosti v zvezi s preskusnimi metodami“, pri določanju najmanjše vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad ničelno vrednostjo; pri določanju največje in najmanjše vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost).

Ne glede na ta ukrep, potreben iz tehničnih razlogov, mora proizvajalec goriv poskusiti doseči ničelno vrednost, kadar je določena največja vrednost 2R, in povprečno vrednost, kadar sta navedeni največja in najmanjša mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza zahtevam specifikacij, se uporabijo določbe standarda ISO 4259.

(29)  Območje cetanskega števila ni v skladu z zahtevami, da je najmanjše območje 4R. Vendar se lahko v primeru spora med dobaviteljem goriva in uporabnikom goriva za reševanje takih sporov uporabljajo določbe standarda ISO 4259, če je zaradi zagotovitve potrebne točnosti namesto ene narejeno zadostno število ponovljenih meritev.

(30)  Zapiše se dejanska vsebnost žvepla v gorivu za preskus tipa I.

(31)  Tudi če se oksidacijska stabilnost nadzoruje, je verjetno, da bo rok trajanja omejen. Glede pogojev in dobe skladiščenja bi se bilo treba posvetovati z dobaviteljem.

---